Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4494/2003. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Szécsi Mária
Az eljárás megindulása
A panaszos a beadványában azt sérelmezte, hogy a földeáki Návay Lajos Általános Iskolában az 5. évfolyamra kerülés előtt megbontják az addigi osztályközösségeket „jó” (ez általában az „A” osztály) és „rossz” („B”) csoportra. Emiatt a faluban már az is előfordult, hogy nagyszülők vitájuk során becsmérlő kifejezésként használták azt, hogy valamelyikük unokája a „B” osztályba jár. A panaszos szerint a tanulók közötti ilyen megkülönböztetés jogsértő.
A panasz nyomán felmerült annak a gyanúja, hogy a kifogásolt gyakorlat a hátrányos megkülönböztetés alkotmányos tilalmába ütközik, és sérti a gyermeki jogokat is. Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el. A vizsgálat lefolytatására – miután az pedagógiai szakmai kérdés megítélését is jelentette – felkértem az Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközpontot (OKÉV). 

A megállapított tényállás
Az OKÉV Dél–alföldi Regionális Igazgatósága – az Országos Szakértői Névjegyzéken szereplő két külső szakértő bevonásával – a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 107. §–ában foglaltak szerint szakmai ellenőrzést végzett a földeáki Návay Lajos Iskolában. Ennek eredményeként a következőket állapította meg:
„Az iskola rendelkezik szakértő bevonásával készített, a fenntartó által jóváhagyott, az iskolaszék által is elfogadott színvonalas pedagógiai programmal. A pedagógiai program tartalmazza a képzés jelenlegi rendjét, szervezeti formáit is. A vizsgálat az osztálynaplók elemzése alapján öt évre visszamenően statisztikailag is igazolta, hogy a jelenlegi gyakorlat eredményes, a diákok érdekeit szolgálja. Abban az időszakban, amikor a 4. évfolyam után nem bontották meg az osztályokat, sokkal magasabb volt a bukások aránya, mint jelenleg. A csoportbontás éppen azt tette lehetővé, hogy a gyengébb eredményeket produkáló tanulók felzárkóztatására sokkal több időt, energiát lehet fordítani, így az ő tanulmányi eredményeik is nagymértékben javultak. A vizsgálat azt is megállapította, hogy az iskola minden esetben biztosította az osztályváltás lehetőségét, amikor ezt a szülő kérte. Az igazgató tájékoztatása szerint, az osztálybontást érintően semmiféle panasz az iskolához nem érkezett.”
A fentiek szerint az iskola szakmai ellenőrzése jogsértést vagy kifogásolható gyakorlatra utaló tényeket, körülményeket nem állapított meg, ezért az OKÉV intézkedést nem tartott szükségesnek. 

Az érintett alkotmányos jogok
Az ifjúság, a gyermekek védelme (Alk. 16. §)
A művelődéshez való jog (Alk. 70/F. § (2) bek.)
A diszkrimináció tilalma (Alk. 70/A.§ (1), (3) bek.)

A jogszabályi háttér
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (Kt.)

A vizsgálat megállapításai
A Kt. 4. § (7) bekezdése az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése alapján tiltja a gyermekek hátrányos megkülönböztetését. E rendelkezés tartalmát a Kt. – a 2003. évi módosításával –  részletesen meghatározza a 4. § (8)–(12) bekezdésében (2003. évi LXI. törvény 1. §–a). E szerint nem minősül hátrányos megkülönböztetésnek, ha a tanulók jobb eredményei érdekében, előrehaladásukhoz több figyelmet, időt fordítanak az azt igénylő gyermekek oktatására. Az Alkotmány 70/A. § (3) bekezdése az esélyegyenlőség megvalósuláshoz tevőleges magatartást ír elő az állam számára. A konkrét eset megítélésekor a gyermekek mindenekfelett álló érdekét kell figyelembe venni, nem pedig a formális egyenlőséget, és még kevésbé lehet mérvadó a rokonok vitájában elhangzó meggondolatlan ítélet. Ha a szülő nem kívánja az adott osztályba járatni gyermekét, akkor kérésére a másikba kerülhet. Ezt kérheti a panaszos szülő is, aki pedagógus képzettségű. 
A fentiek szerint alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg, így ombudsmani intézkedést sem tettem.

Budapest, 2004. november 26.

Takács Albert sk.