Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4469/2003. sz. ügyben

Előadó: dr. Kiss László
Az eljárás megindítása
A panaszos jogi képviselője azért fordult az országgyűlési biztosok hivatalához, mert a panaszost 2003. augusztus 15-én - amikor gépkocsija ellopása miatt feljelentést tett a BRFK I. kerületi Rendőrkapitányságon – kb. két óra időtartamra az előállító helyiségbe zárták. Ezt követően a Gépjármű Bűnözés Elleni Osztály munkatársai átkísérték a Tolnai L. utcába, ahol tanúként kihallgatták a 120-4399/2003. bü. számú ügyben. Kihallgatása kb. 17.10 óráig tartott, ekkor távozhatott a rendőrségről. A fogvatartás okát nem közölték vele, arról semmilyen igazolást, hivatalos iratot nem kapott. 
A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (Obtv.) 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.

Érintett alkotmányos jog
A jogállamiságból fakadó tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.)
Személyes szabadsághoz való jog (Alk. 55. § (1) bek.) 

Alkalmazott jogszabályok
1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
33. § (1) A rendőr a további intézkedés megtétele céljából elfogja és az illetékes hatóság elé állítja azt, b) aki ellen külön törvény vagy nemzetközi szerződés alapján elfogatóparancsot adtak ki, vagy akinek személykörözésben az elfogását rendelték el; (4) Az előállítottat szóban vagy írásban az előállítás okáról tájékoztatni kell, és az előállítás időtartamáról részére igazolást kell kiállítani.
36. § (1) A Rendőrség a személy- és tárgykörözésről szóló törvényben meghatározottak szerint végzi a személyek, holttestek és tárgyak körözését. (2) A Rendőrség a sértetti kör megállapítására, tanú felkutatására, illetve a bűncselekmény tényállásának tisztázása érdekében a sajtóban, rádióban, televízióban - díjmentesen - felhívást tehet közzé.
36/A. § (1) A Rendőrség a más törvényben meghatározott eseteken kívül körözését rendelheti, illetve - eltűnt személy esetén - rendeli el 
a) a tartózkodási hely megállapítása érdekében annak az ismeretlen helyen lévő személynek,
aa) akinek eltűnését a Rendőrségen bejelentették,
ab) aki bűnmegelőzési ellenőrzés hatálya alatt áll;
b) a személyazonosság megállapítása érdekében
ba) az ismeretlen, adatait közölni nem képes személynek,
bb) az ismeretlen holttestnek, testrésznek.

3/1995. (III. 1.) BM rendelet a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról
45. § (3) Az előállító helyiségben történő elhelyezéskor, az előállított, elővezetett személyt fel kell világosítani az intézkedés várható időtartamáról. Ruházatát át kell vizsgálni, és tőle el kell venni azokat a tárgyakat, amelyeket fogva tartáskor sem tarthat magánál. Nyilatkoztatni kell sérüléséről, esetleges panaszáról. A sérültet orvosi ellátásban kell részesíteni.

2001. évi XVIII. törvény a személy- és tárgykörözésről
1. § (2) E törvény alkalmazásában b) körözés elrendelés: személy vagy tárgy felkutatására, illetve személy vagy holttest személyazonosságának megállapítására irányuló határozat, illetőleg személy felkutatását, egyben elfogását és meghatározott hatóság elé állítását elrendelő határozat (elfogatóparancs) meghozatala;
4. § A Rendőrség annak a személynek, holttestnek, tárgynak a körözését végzi, akinek, illetve amelynek felkutatását vagy személyazonosságának megállapítását jogszabályban arra feljogosított hatóság határozatban elrendelte.

1/2003. (III. 7.) IM rendelet az ismeretlen helyen tartózkodó terhelt, illetve a bűncselekmény elkövetésével alaposan gyanúsítható ismeretlen személy tartózkodási helye felkutatásának, lakóhelye, illetőleg személyazonossága megállapításának és körözése elrendelésének részletes szabályairól
2. § (1) Az ismeretlen helyen tartózkodó terhelt felkutatása érdekében a tartózkodási hely megállapítását célzó megkeresésre, illetőleg a körözés, valamint az elfogató parancs kibocsátását elrendelő határozat hozatalára jogosult szerv vagy személy (a továbbiakban: intézkedésre jogosult szerv): a) a hatáskörrel rendelkező, illetékes nyomozó hatóság eljáró nyomozó szervének vezetője vagy az általa feljogosított személy (a továbbiakban: nyomozó hatóság),
5. § (1) Az intézkedésre jogosult szerv az ismeretlen helyen tartózkodó terhelt tartózkodási helyének felkutatása érdekében határozattal körözést rendelhet el.
8. § (1) A körözést elrendelő, illetőleg az elfogató parancs kibocsátásáról rendelkező határozat tartalmazza g) a terhelt, a terhelt védője és a fiatalkorú terhelt törvényes képviselője, valamint - ha a határozatot a bíróság hozta - az ügyész jogorvoslati jogára történő figyelmeztetést a Be. vonatkozó szakaszára utalással,
10. § (1) A határozatot a körözött terhelt azonosításának és tényleges tartózkodási helyének megállapításával egyidejűleg - vagy ha ez nem lehetséges, ezt követően haladéktalanul - a terheltnek kézbesíteni kell. (2) Annak a körözött terheltnek, akinek elfogását rendelték el, a megtalálás helye szerinti rendőrkapitánysághoz történő előállításával egyidejűleg kell a határozatot kézbesíteni.
12. § (1) A nyomozó hatóság a bűncselekmény elkövetésével alaposan gyanúsítható személy személyazonossága, lakóhelye és tartózkodási helye megállapítása céljából körözést rendelhet el.

20/2001. (X. 11.) BM rendelet a Rendőrség és a Határőrség körözési tevékenységéről, a körözés során alkalmazható intézkedések végrehajtásáról, valamint a körözött személyek, tárgyak tartózkodási, illetve megtalálási helyének, illetőleg a személyek és holttestek személyazonosságának megállapítása esetén követendő eljárásról
11. § (1) Azt a körözött személyt, akinek az elfogását rendelték el, megtalálása esetén el kell fogni, és a megtalálás helye szerint illetékes rendőrkapitánysághoz elő kell állítani. (4) Az előállított körözött személynek szabadon bocsátásakor igazolást kell adni az előállítás okáról és időtartamáról.

1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról
73. § (3) Szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény esetén, valamint az e törvényben meghatározott más esetekben a terhelt elfogása és megtalálása esetén meghatározott bíróság, ügyész, illetőleg nyomozó hatóság elé állítása is elrendelhető (elfogatóparancs). Azt, aki ellen elfogatóparancsot bocsátottak ki, megtalálása esetén őrizetbe kell venni, és huszonnégy órán belül az elfogatóparancsot kibocsátó vagy az abban megjelölt más ügyész, illetve nyomozó hatóság, illetőleg hetvenkét órán belül az elfogatóparancsot kibocsátó vagy az abban megjelölt más bíróság elé kell állítani. (6) Ha a bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható személy lakóhelye, illetőleg tartózkodási helye vagy személyazonossága ismeretlen, lakóhelyének, illetőleg tartózkodási helyének vagy személyazonosságának megállapítása érdekében a körözését lehet elrendelni. A lakóhelyének, illetőleg a tartózkodási helyének megállapítása érdekében a bíróság vagy az ügyész annak a személynek a körözését is elrendelheti, akinek a tanúkénti kihallgatása a bírósági eljárásban szükséges. A körözést vissza kell vonni, ha az elrendelésének oka megszűnt.

Megállapított tényállás
A panaszos HPU 471 forgalmi rendszámú, Audi S8 4,2. Quattro tipusú, lízingelt gépkocsiját 2003. augusztus 14.-ről 15.-ére virradó éjszaka ismeretlen tettes ellopta a Budapest, I. Döbrentei téren lévő Romkert Diszkó elől. A panaszos 15-én 10.30 óra körül bement a BRFK I. kerületi Rendőrkapitányságra, hogy a lopás miatt feljelentést tegyen. Az ügyeletes tiszt a gépkocsi adatait ellenőrizte a nyilvántartásban, majd közölte, hogy az autót körözik, mert bűncselekményt követtek el vele. Tájékoztatta a panaszost, hogy egy másik rendőri szervtől átjönnek érte, és addig beültette az előállító helyiségbe, de az előállító ajtaját nem csukta be.
A panaszos szerint kb. 11 órakor egy férfit kísértek be a rendőrök az előállító helyiségbe, és ekkor az ajtórácsot is rájuk zárták. A panaszos szólt a rendőröknek, hogy engedjék ki, de kérésére nem reagáltak. Mivel személyes tárgyait ekkor még nem vették el, telefonon felhívta hozzátartozóit és ügyvédjét. Délután 13 óra körül két rendőr kikísérte az előállító helyiségből és felszólították, hogy ürítse ki a zsebeit, telefonját elvették és átadták az ügyeletes tisztnek. Közölték vele, hogy átviszik a Tolnai Lajos utcába, de ennek okát nem árulták el. Időközben megérkezett az ügyvédje, akitől megtudta, hogy a 8. hónapban lévő, várandós feleségét még a kapitányság épületébe sem engedték be.
A rendőrök a szabadságkorlátozás okát nem mondták el az ügyvédnek, de a panaszos személyes tárgyait – a telefon kivételével - visszaadták. Ekkor tudott néhány szót váltani a feleségével, majd közölték vele, hogy a BRFK Nyomozó Főosztály Gépjármű Bűnözés Elleni Osztályára kísérik, ahol tanúként fogják kihallgatni. Az átkísérés után a panaszost kihallgatták, visszaadták a telefonját és 17.11 órakor elbocsátották a Tolnai Lajos utcából.
Az I. ker. Rendőrkapitányságon, a kb. két órás fogvatartásáról semmilyen határozatot, igazolást, vagy más hivatalos iratot nem kapott.
A panaszos jogi képviselője a jogellenes kényszerintézkedés miatt, valamint az idézés nélküli tanúkihallgatás miatt a Be. 196. § alapján ellenvetéssel élt, amelyet a BRFK panaszirodájához küldött meg. A BRFK Hivatal Koordinációs és Panaszügyi Osztálya a beadványt válaszadás végett a Nyomozó Főosztály Gépjármű Bűnözés Elleni Osztályára áttette. Az osztály vezetője az ellenvetést alaptalanság miatt elutasította, egyben tájékoztatta a panaszost, hogy az ellenvetést a Fővárosi Ügyészségi Nyomozó Hivatalnak megküldte. A Fővárosi Ügyészségi Nyomozó Hivatal jogellenes fogvatartás bűntettének gyanúja miatt Nyom. 1142/2003/1. számon nyomozást rendelt el. A nyomozást 2004. január 7-én bűncselekmény hiányában megszüntették. A megszüntető határozat szerint a panaszost a rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 33. § (1) bek. b) pontjának II. fordulata alapján állította elő a nyomozó hatóság, mivel nevezett elfogását körözésben rendelték el, ezért a személyi szabadság korlátozása nem volt jogellenes.

A vizsgálat megállapításai
A panaszostól, a Budapesti Rendőr-főkapitányságtól és a Fővárosi Ügyészségi Nyomozó Hivataltól beszerzett iratok alapján a következőket állapítottam meg:
A Gépjármű Bűnözés Elleni Osztály 2003. augusztus 06.-án a Bp. XXI., Csőgyár utcai fizető parkolóban – más, bűncselekményből származó gépkocsikkal együtt – lefoglalt egy Audi A8 típusú személygépkocsit, amelyen a HPU 471 forgalmi rendszám volt. A lefoglalást az indokolta, hogy a rendszám a járműnyilvántartás adatai szerint egy Audi S8 4.2 Quattro típusú gépkocsira lett kiadva.
Egy héttel később, augusztus 15-én, 09.35 órakor (fél órával korábban, mint ahogy a panaszos a feljelentés megtétele érdekében az I. kerületi Rendőrkapitányságon megjelent) elrendelték a HPU 471 rendszámú Audi S8 körözését, a körözésben kérték a gépjárművet használó személy előállítását is.
A megküldött iratokból nem volt megállapítható, hogy a körözés kiadásáig eltelt időben a nyomozó hatóság miért nem kereste meg a nyilvántartás szerinti tulajdonost, és miért nem kísérelte meg annak tisztázását, hogy a gépkocsijára kiadott rendszámot elvesztette, ellopták, bevonták, vagy kicserélték, illetve a gépkocsi a birtokában van-e. 2003. szeptember 10-én, illetve 2004. január 16-án kelt jelentéseik szerint, abból a körülményből kiindulva, hogy a lefoglalt gépkocsin mindkét idegen rendszámtábla rajta volt, arra következtettek, hogy a rendszám szerinti gépkocsi használója feltehetően bűncselekményt(?) követett el.
A körözés során foganatosítható intézkedések az állampolgárok különböző jogait érintik, illetve korlátozzák. E korlátozás akár a személyi szabadság korlátozását is jelenti abban az esetben, ha a büntetőeljárásban a terhelt körözésének elrendelése elfogatóparancsban történik, de hasonló súlyú az is, ha a körözésre bűncselekmény megalapozott gyanúja miatt ismeretlen személy azonosítása, felkutatása és hatóság elé állítása érdekében kerül sor.
Az ismeretlen helyen tartózkodó terhelt ellen a rendőrség jogszerűen adhat ki körözést, azonban a panaszost semmilyen bűncselekménnyel nem gyanúsították meg, a körözés elrendelésekor tehát nem minősült terheltnek és a jelentés szerinti következtetés sem tekinthető olyan racionális indoknak, amely vele szemben bűncselekmény gyanúját megalapozta volna.
A tanú körözését – amennyiben lakóhelyének, illetőleg a tartózkodási helyének megállapítása szükséges - a bíróság vagy az ügyész rendelheti el, ha a tanúkénti kihallgatása a bírósági eljárásban szükséges.
A nyomozó hatóság a bűncselekmény elkövetésével alaposan gyanúsítható személy (ismeretlen tettes) személyazonossága, lakóhelye és tartózkodási helye megállapítása céljából körözést rendelhet el az 1/2003. (III. 7.) IM rendelet 12. § (1) bekezdése alapján.A büntető jogszabályok és a rendőrségről szóló törvény - az Alkotmánnyal és a nemzetközi jogi szabályokkal összhangban – lehetővé teszik a személyes szabadság és más alkotmányos jogok korlátozását, de csak abban az esetben, ha az elérni kívánt és alkotmányosan elismert célhoz képest a korlátozás szükségszerű és arányos. A személyes szabadság korlátozása - még abban az esetben is, ha csak rövid ideig történik - törvénytelen „(jogellenes, önkényes), ha nem a törvényben meghatározott okokból és nem a törvényben meghatározott eljárás alapján történt” (ABH 1991, 342, 347.).
A rendelkezésünkre álló iratok alapján megállapítható, hogy az intézkedésben részes BRFK I. kerületi Rendőrkapitányság és az alapügyben eljáró nyomozó hatóság a panaszos előállítása során több jogszabályt megsértett.
Nem tájékoztatták a panaszost az előállítás okáról, illetve nem adtak ki erről számára igazolást (Rtv. 33. § (4) bek.), körözésének elrendelése a körülményekre tekintettel megalapozatlan volt és nem felelt meg sem a Be. 73. §-ában írott szabályoknak, sem a 2001. évi XVIII. törvény, illetve a 20/2001. (X. 11.) BM rendelet és az 1/2003. (III. 7.) IM rendelet előírásainak. A körözést elrendelő határozatot (az iratok között ez nem volt megtalálható) sem az előállítás tartama alatt, sem később nem kézbesítették a részére és nem oktatták ki a jogorvoslati lehetőségéről (1/2003. (III. 7.) IM rendelet 10. §).
A törvénysértő intézkedés az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamisággal és annak szerves alkotóelemét képező jogbiztonsággal összefüggésben is alkotmányos visszásságot okozott és sértette a panaszos személyes szabadsághoz fűződő alkotmányos jogát (Alk. 55. § (1) bek.).
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 20. § (1) bekezdése alapján 
ajánlom a budapesti rendőrfőkapitánynak, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a körözések elrendelése, végrehajtása és visszavonása során alárendelt szerveinél következetesen tartsák be a vonatkozó jogszabályokat.
Kérem, hogy ajánlásommal kapcsolatos állásfoglalásáról, intézkedéséről az Obtv. hivatkozott rendelkezései alapján adjon tájékoztatást.
Jelentésemet tájékoztatásul megküldöm a legfőbb ügyésznek.

Budapest, 2005. január 25.

Takács Albert sk.