Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4458/2003. számú ügyben

Előadó: dr. Szécsi Mária
Az eljárás megindulása
A panaszos a beadványában azt sérelmezte, hogy a Veszprémi Egyetem Tanárképző Karán a felvételi eljárásban kérése ellenére nem vették figyelembe az előző évi pontszámait, és ezért nem került be az egyetemre. Jogorvoslati kérelme is sikertelen volt, mert az egyetem arra hivatkozott, hogy ő a hiánypótlási felhívás ellenére sem küldte be az előző évi felvételt elutasító döntést, ami a korábbi év pontszámainak figyelembevételéhez szükséges lett volna.
A panaszban foglaltak alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságra utaltak, ezért az ügyben az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) alapján vizsgálatot indítottam. Felkértem az egyetem rektorát a vizsgálat lefolytatására. A tőle kapott tájékoztatás és iratok alapján állapítottam meg a tényállást. 

A megállapított tényállás
A panaszos a karhoz benyújtott „B” jelű felvételi jelentkezési lapján felvételét az előző évi felvételi eredményei beszámításával, illetve új felvételi vizsgával kérte. A Felsőoktatási Felvételi Tájékoztató 2003. (Tájékoztató) a Veszprémi Egyetem Tanárképző Karának felvételi feltételeit ismertető részében azt tartalmazza, hogy „A karon a 2002–ben tett felvételi vizsgát az elért pontszámot igazoló dokumentum csatolása esetén számítják be.” Az egyetem közlése szerint a panaszos ilyen dokumentumot, az előző évi felvételt elutasító értesítést a jelentkezési lapjához nem csatolt. A jelentkezési lapon mellékletként két db közepes méretű borítékot tüntetett fel. A panaszos a felvételi vizsgán (angol írásbeli és szóbeli) az írásban történt behívásra nem jelent meg. Ezért az intézmény belső pontot nem tudott számolni (ezen a szakon a középiskolából hozott pontok duplázásával nem lehet felvételt nyerni). Így a jelentkező nem érhette el a felvételhez szükséges ponthatárt.
Az elutasító döntés ellen a panaszos fellebbezett, és kérelméhez csatolta a 2002. évi felvételi határozatot. A rektor a kérelmet elutasította, mert álláspontja szerint a felvételi bizottság határozata jogszerű volt. Döntését azzal indokolta, hogy a kérelmező az előző évi felvételt elutasító határozatot a jelentkezési laphoz nem csatolta, és azt később sem pótolta, így a 2002. évi pontszámot nem lehetett figyelembe venni. 
A felvételi jelentkezési lapok kezelésével kapcsolatban a rektor válaszában a következő tájékoztatást adta: „A „B” lap, illetve a „B” laphoz csatolt mellékletek tárolása minden pályázó esetében egy külön személyi dossziéban, adatainak rögzítése a GÓLYA 2003–as felvételi rendszerben történt. A Felsőoktatási Felvételi Tájékoztató 20. oldalán a „B” lap kitöltésével kapcsolatos tennivalók között szerepel, hogy „A jelentkezők szükség esetén a felsőoktatási intézményektől értesítést (ún. hiányközlő lapot) kaphatnak”. Ennek megfelelően az intézmény hiánypótlás felszólításra nem kötelezhető. A Veszprémi Egyetem Oktatásszervezési és Információs Központja a pályázók nagy száma miatt nem tud minden jelentkezőt írásban értesíteni. Az eddigi gyakorlat szerint a hiánypótlásra való felhívást telefonon intéztük.”

Érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot. (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

A jogszabályi háttér
1993. évi LXXX. törvény a felsőoktatásról (Ftv.) 
269/2000. (XII.26.) Korm. rendelet a felsőoktatási intézmények felvételi eljárásainak általános szabályairól (Fr.)

A vizsgálat megállapításai
Az előző évi pontszámok figyelembevételéhez az elutasító döntést a jelentkezési laphoz csatolni kellett volna. Ennek megtörténte nem bizonyítható. A panaszos ezt a mellékletet a „B” lapon nem jelezte. Miután a felvételi vizsgákon nem jelent meg, bár a jelentkezési lapon ezt a szándékát közölte, nem volt mód arra, hogy esetleg ott tisztázzák e dokumentum hiányát. A jogorvoslati eljárásban a felvételi döntés felülvizsgálata történik (jogszerű volt–e?). Arra már nincs lehetőség, hogy a döntéshez szükséges, de akkor hiányzó iratot a jelentkező az eljárásnak ebben a szakaszában pótolja.
A hiánypótlásról az Fr. 5. § (8) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „Ha a jelentkezési lapok vagy mellékleteik hiányosak, illetőleg ha a felvételi eljárási díj befizetését a jelentkező nem igazolta, és a hiánypótlásra történt felhívás ellenére a Tájékoztatóban, illetve az igazoltan elküldött hiánypótló felhívásban meghatározott időpontig a hiányokat nem pótolja, nem vehet részt a felvételi eljárásban. A felhívásban figyelmeztetni kell a jelentkezőket a hiánypótlás elmaradásának jogkövetkezményére.” 
Ebből következik, hogy olyan esetben kell írásban hiánypótlási felhívást küldeni, ha a hiány miatt a felvételi eljárásban való részvétel válna lehetetlenné. A panaszos esete nem ilyen volt. Természetesen – összevetve a közigazgatási eljárással – igényelhető lenne az írásbeli felhívás küldése más esetben is, de ez közönséges postai küldeményként nem biztonságosabb és igazolhatóbb, mint a telefon. E mellett az általában egy időben érkező és igen nagy számú jelentkezési dokumentum feldolgozásakor az írásos értesítést a rendelkezésre álló rövid időn belül az intézmény nem tudná kiadni. Éppen ezért a telefonon való hiánypótlási felhívás kielégíti a tisztességes eljárás követelményét. Az viszont szükséges, hogy az egyetem dolgozói a jelentkezési lapok ellenőrzésekor a melléklet hiányát azokra feljegyezzék, és a telefonon történt ügyintézést is feltüntessék. Az ügyintézés e szakmai szabályai a korrekt, követhető eljárást szolgálják, ezzel a jogbiztonságot erősítik. Új lehetőséget jelent a gyors értesítésben az, hogy a jelentkezési lapon a pályázók már az e–mail címüket is megadják. Mindezek felett azonban a jelentkezéskor az ő gondosságuk a legfontosabb. 
A fentiek szerint a panaszos alkotmányos jogaival összefüggő visszásságot nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot intézkedés nélkül lezártam. 

Budapest, 2003. december 16.

Takács Albert sk.