OBH 4421/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Juhász Orsolya
Az eljárás megindulása
A panaszos a szomszédjában működő, a Ferencvárosi Önkormányzat (a továbbiakban: Önkormányzat) által, az Illatos út és a Gubacsi út sarkán létesített és a Ferencvárosi Önkormányzat Szociális Foglalkoztató és Ellátó Közhasznú Társaság (a továbbiakban: FESZOHE Kht.) által működtetett „szeméttelep” zavaró hatását kifogásolta.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert a panasz kapcsán felmerült az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményének, a tulajdonhoz fűződő, illetve az egészséges környezethez való alkotmányos jogok sérelmének a lehetősége.
Eljárásom során megkerestem, és a telep működéséről részletes tájékoztatást, valamint helyszíni szemle lefolytatását kértem az Önkormányzat jegyzőjétől, az ÁNTSZ IX. kerületi Intézetének (a továbbiakban: ÁNTSZ) tisztifőorvosától, illetve a Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség (a továbbiakban: Felügyelőség) igazgatójától.
A megállapított tényállás
A panaszos többek között azt kifogásolta, hogy az említett „telepen szemétégetés történik, melynek során a környezetre ártalmas anyagok (műanyag, kórházi hulladék) kerülnek elégetésre. Az égetésből keletkező füst, korom és mérgező anyag a környező lakásokban élő emberek egészségét károsítja, melynek következtében ablakot nyitni szinte lehetetlen”.
Állítása szerint panaszával megkereste már az Önkormányzatot, az ÁNTSZ IX. kerületi Intézetét (a továbbiakban: ÁNTSZ), azonban ügyében érdemi megoldás, döntés nem született.
Az elmondottak miatt azt kéri az állampolgári jogok országgyűlési biztosától, hogy segítse elő, hogy „a szeméttelep mielőbb felszámolásra kerüljön.”
Az Önkormányzat jegyzője a megkeresésre arról tájékoztatott, hogy a panaszos részéről a telep ügyében bejelentés nem érkezett. A Ferencvárosi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala által – a IX. kerület Illatos u. 4. sz. alatt 1997-ben – létesített telepen hulladék tömörítés és heti egy alkalommal a közterületen összegyűjtött faszerkezetű hulladék égetése történik.
Az Önkormányzat jegyzője 2003. október 8-án és 13-án helyszíni szemlét tartott, melynek során megállapításra került, hogy az ingatlanon „a kertészeti tevékenység során keletkező szerves hulladékok aprítása, konténerbe gyűjtése és elszállítása történik. Kórházi vagy veszélyes hulladék nem volt a telepen. A tárolás többségében zárt, kisebb számban (két) nyitott konténerben történik. Napközben a telepen felügyelet van, éjszaka a kaput bezárják.”
Az október 13-i szemle során az ingatlan területén fa hulladék égetését tapasztalták, mely égetés a 20/2001. (IX. 28.) számú helyi rendeletben foglaltaknak megfelelően, jogszabályi keretek között történt.
Az ÁNTSZ levelében arról tájékozatott, hogy a kifogásolt telephely a nyilvántartásukban nem szerepel, valamint a telep közegészségügyi hiányosságai miatt bejelentés nem érkezett.
Az ÁNTSZ a megkeresés alapján két alaklommal – 2003. október 6-án és október 13-án – tartott helyszíni szemlét a telepen. A szemlék tapasztalatai szerint a kerítéssel körülvett, részben beton alapzatú területen hulladék tárolás és tömörítés történik többségében zárt, kisebb számban nyitott konténerben. A tömörítő berendezés a telephelyre szállított kommunális hulladékot préseli össze.
Az első alaklommal végzett helyszíni szemle idején festékes dobozok, flakonok, éghető törmelékek, illetve 2-3 m3 falevél füstölgött, illetve égésük nyomai látszódtak. A második helyszíni szemle alkalmával bútordarabok égetése folyt. A tömörítő berendezés egyik alkalommal sem üzemelt.
Az ÁNTSZ arról tájékoztatott, hogy „a 213/2001. (XI. 14.) Korm. rendelet értelmében az említett tevékenység végzéséhez a környezetvédelmi hatóság hulladékkezelési engedélye szükséges, melynek beszerzésére az ÁNTSZ kezdeményezésére, 2003. október 13-án megtartott Ferencvárosi Önkormányzati egyeztetésen az üzemeltetőt felszólították.”
A Felügyelőségtől kapott tájékoztatás szerint a kifogásolt területen a FESZOHE Kht. szociálisan foglalkoztatott munkásai által összegyűjtött közterületi szilárd hulladékot (zöld nyesedék, avar, háztartási hulladék) tárolják, és fizikailag előkezelik ártalmatlanítás előtt.
A szemlekor zöld nyesedék és avarégetés nyomait tapasztalták. Háztartási és ahhoz hasonló szilárd hulladék nyílttéri égetésének nyomait a szemlén nem tapasztaltak.
A helyszíni szemle során a Felügyelőség a FESZOHE Kht. képviselőjét felszólította, hogy a közterületről összegyűjtött, elhagyott hulladékot nyílt téren égetni tilos. Ezen túl felszólította a FESZOHE képviselőjét arra is, hogy amennyiben a közterületen elhagyott és tárgyi területre összegyűjtött települési szilárd hulladékokat tömöríti, abban az esetben hulladékkezelési engedélyt kell kérni az elsőfokú környezetvédelmi hatóságtól.
Az ügy jogszabályi háttere: mellékletben
Az érintett alkotmányos jogok 
•	1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
A vizsgálat megállapításai
1. A panasz kapcsán az Obtv. alapján hatásköröm annak vizsgálatára terjedt ki, hogy az Önkormányzat jegyzője, a Felügyelőség, illetve az ÁNTSZ a telep zavaró hatásának tudomásra jutásától kezdődően tett-e, és ha igen milyen intézkedéseket a panaszban foglalt sérelmek kivizsgálása és megoldása érdekében.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy az említett hatóságok a megkeresést követően soron kívül eljártak, helyszíni szemlét tartottak a panasz kivizsgálása érdekében. A szemlék eredményeképpen egyeztető tárgyalást folytattak le.
A települési hulladékkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 213/2001. (XI. 14.) Korm. rendelet szerint – a telepen is végzett – hulladéktömörítő tevékenység végzéséhez a Felügyelőség hulladékkezelési engedélye szükséges, melyre – az ÁNTSZ kezdeményezésére 2003. október 13-án megtartott egyeztető tárgyalás alkalmával – a Kht. felszólítása megtörtént. Az engedély beszerzéséig a Kht. a telepen végzett hulladéktömörítő tevékenységét felfüggesztette.
Tekintettel arra, hogy a megkeresett hatóságok helyszíni szemlét tartottak, majd a hiányzó engedély beszerzését az Önkormányzat jegyzője kezdeményezte, az eljáró hatóságok intézkedéseivel összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság nem merült fel, további intézkedés megtételét nem tartottam szükségesnek.
2.	Jelen ügy kapcsán fontosnak tartom külön felhívni a Ferencvárosi Önkormányzat jegyzőjének a figyelmét, hogy a telepengedélyezésről szóló Korm. rendelet alapján, a jogszabály mellékletének 90. 00, illetve 90. 02. pontjai értelmében, a kifogásolt tevékenységek végzése telephelyengedély-köteles tevékenységnek is minősül. A Korm. rendelet – a Hgt. tárgyi hatályának megfelelően – valamennyi hulladék típusra vonatkozik.
Álláspontom szerint a jegyző által kötelezően lefolytatandó telepengedélyezési eljárás több helyen lehetőséget biztosít az egészséges környezethez való jog érvényesítésére, valamint arra, hogy a panaszosok érdekei az eljárás során megjelenjenek, és kellőképp érvényesüljenek.

Budapest, 2003. december

Lenkovics Barnabás

Melléklet az OBH 4421/2003. sz. ügyhöz
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve – kérelemre vagy hivatalból – utasítja.
59. § (1) A közigazgatási szerv jogszabálysértés megállapítása esetén köteles a szükséges intézkedéseket megtenni, így különösen:
a) hatósági jogkörét e törvény szerint gyakorolni,
b) az ügyfél vagy a felettes (érdekképviseleti) szerv figyelmét felhívni a tapasztalt jogszabálysértésre,
c) más közigazgatási szervet intézkedés végett megkeresni,
(2) A megkeresett szerv köteles a közigazgatási szerv megkeresését érdemben megvizsgálni és saját intézkedéséről vagy mellőzésének okáról a közigazgatási szervet harminc napon belül tájékoztatni.
•	A környezet általános védelméről szóló 1995. évi LIII. törvény
1. § (1) A törvény célja az ember és környezete harmonikus kapcsolatának kialakítása, a környezet egészének, valamint elemeinek és folyamatainak magas szintű, összehangolt védelme, a fenntartható fejlődés biztosítása.
(2) A törvény a kiszámíthatóság és a méltányos teherviselés elve szerint megfelelő kereteket teremt az egészséges környezethez való alkotmányos jogok érvényesítésére és elősegíti
a) a környezet igénybevételének, terhelésének és szennyezésének csökkentését, károsodásának megelőzését, a károsodott környezet javítását, helyreállítását;
b) az emberi egészség védelmét, az életminőség környezeti feltételeinek javítását;
f) a lakosság kezdeményezését és részvételét a környezet védelmére irányuló tevékenységben, így különösen a környezet állapotának feltárásában, megismerésében, az állami szerveknek és az önkormányzatoknak a környezet védelmével összefüggő feladatai ellátásában;
4. § E törvény alkalmazásában
a) környezeti elem: a föld, a levegő, a víz, az élővilág, valamint az ember által létrehozott épített (mesterséges) környezet, továbbá ezek összetevői;
i) környezethasználat: a környezetnek vagy valamely elemének igénybevételével, illetőleg terhelésével járó hatósági engedélyhez kötött tevékenység;
6. § (1) A környezethasználatot úgy kell megszervezni és végezni, hogy
a) a legkisebb mértékű környezetterhelést és igénybevételt idézze elő;
b) megelőzze a környezetszennyezést;
c) kizárja a környezetkárosítást.
9. § A környezethasználó az e törvényben meghatározott és az e törvényben és más jogszabályokban szabályozott módon felelősséggel tartozik tevékenységének a környezetre gyakorolt hatásaiért.
30. § (1) A hulladékok környezetre gyakorolt hatásai elleni védelem kiterjed mindazon anyagokra, termékekre - ideértve azok csomagoló- és burkolóanyagait is -, amelyeket tulajdonosa eredeti rendeltetésének megfelelően nem tud, vagy nem kíván felhasználni, illetve, amely azok használata során keletkezik.
(2) A környezethasználó köteles a hulladék kezeléséről (ártalmatlanításáról, hasznosításáról) gondoskodni.
(3) A hulladékok kezelésére (ártalmatlanítására, hasznosítására) vonatkozó szabályokat kell alkalmazni a különböző tisztítási, bontási műveletek során leválasztott, illetőleg elkülönülő anyagok, a hulladékká vált szennyezett föld, továbbá a bontásra kerülő vagy bontott termékek esetében is.
64. § (1) A környezetvédelmi igazgatás körébe tartozik
a) a környezetvédelmi hatósági tevékenység ellátása, így különösen a környezethasználat - e törvényben meghatározott szabályok szerinti - engedélyezése, a környezetért való közigazgatási jogi felelősség érvényesítése;
65. § (1) A környezetvédelmi hatósági feladatokat első fokon
a) a helyi önkormányzat hatáskörébe nem tartozó ügyekben - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a területi környezetvédelmi hatóság (a továbbiakban: felügyelőség),
(2) A felügyelőség - e törvényben nem szabályozott - feladat- és hatáskörét a Kormány, illetékességi területét a miniszter rendeletben állapítja meg.
66. § (1) A környezethasználat
e) egyéb, az a)-d) pont hatálya alá nem tartozó - külön jogszabályokban meghatározott - esetekben a felügyelőség, illetőleg az önkormányzati környezetvédelmi hatóság (a továbbiakban együtt: környezetvédelmi hatóság) által kiadott határozat, vagy szakhatósági állásfoglalásuk figyelembevételével más hatóság által kiadott határozat jogerőre emelkedését követően kezdhető meg, illetőleg folytatható.
90. § A környezetvédelmi hatósági eljárásokra - e törvényben foglalt eltérésekkel - az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvényt kell alkalmazni.
•	A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.)
2. § (1) A törvény hatálya kiterjed
a) minden hulladékra;
b) a hulladékgazdálkodási tevékenységekre és létesítményekre.
(4) A hulladékgazdálkodással összefüggő, e törvényben nem szabályozott kérdésekben a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kt.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
3. § E törvény alkalmazásában
a) hulladék: bármely, az 1. számú melléklet szerinti kategóriák valamelyikébe tartozó tárgy vagy anyag, amelytől birtokosa megválik, megválni szándékozik, vagy megválni köteles;
c) települési hulladék: a háztartásokból származó szilárd vagy folyékony hulladék, illetőleg a háztartási hulladékhoz hasonló jellegű és összetételű, azzal együtt kezelhető más hulladék;
h) hulladékgazdálkodás: a hulladékkal összefüggő tevékenységek rendszere, beleértve a hulladék keletkezésének megelőzését, mennyiségének és veszélyességének csökkentését, kezelését, ezek tervezését és ellenőrzését, a kezelő berendezések és létesítmények üzemeltetését, bezárását, utógondozását, a működés felhagyását követő vizsgálatokat, valamint az ezekhez kapcsolódó szaktanácsadást és oktatást;
l) kezelés: a hulladék veszélyeztető hatásainak csökkentésére, a környezetszennyezés megelőzésére és kizárására, a termelésbe vagy a fogyasztásba történő visszavezetésére irányuló tevékenység, valamint a kezelést megvalósító eljárás alkalmazása, beleértve a kezelőlétesítmények utógondozását is;
n) begyűjtés: a hulladéknak a hulladék birtokosaitól történő átvétele a hulladék birtokosa vagy a begyűjtő telephelyén, továbbá a begyűjtőhelyen (gyűjtőpontokon, hulladékgyűjtő udvaron, tároló-, kezelőtelepen) és a további kezelés érdekében történő összegyűjtés, válogatás a begyűjtő telephelyén;
p) előkezelés: a hulladék begyűjtését, tárolását, hasznosítását, illetőleg ártalmatlanítását elősegítő, azok biztonságát növelő, a környezetterhelést csökkentő tevékenység, amely a hulladék fizikai, kémiai, biológiai tulajdonságainak megváltoztatásával jár;
14. § (1) Hulladékkezelési tevékenységnek minősül a hulladék gyűjtése, begyűjtése, szállítása, előkezelése, tárolása, hasznosítása, ártalmatlanítása.
(2) Hulladékkezelési tevékenység – ha törvény, kormányrendelet vagy miniszteri rendelet ettől eltérően nem rendelkezik – kizárólag a környezetvédelmi hatóság engedélyével végezhető.
(3) A hulladékkezelésből származó hulladékokra a hulladékkezelő köteles betartani a hulladék termelőjére megállapított kötelezettségeket.
15. § (5) A hulladékkezelő begyűjtőhelyet önálló telephelyként vagy telephelyen belüli gyűjtőhelyként hatósági engedély birtokában létesíthet és üzemeltethet, ahol a hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőzően a hulladékot elszállításig tárolják, esetenként előkezelik, illetve további kezelésre, hasznosításra előkészítik.
•	A települési hulladékkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 213/2001. (XI. 14.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.)
1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a települési hulladékra (Hgt. 3. §-ának c) pontja és e rendelet 3. §-ának a) és b) pontja együtt),
b) a települési hulladékkal kapcsolatos tevékenységre, szolgáltatásra (a továbbiakban együtt: tevékenység) terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában települési hulladékkal kapcsolatos tevékenységnek minősül
a) a települési hulladék gyűjtése, begyűjtése, szállítása, előkezelése, tárolása, hasznosítása, ártalmatlanítása (a továbbiakban együtt: hulladékkezelés);
b) a települési hulladékkezelő létesítmény üzemeltetése.
3. § E rendelet alkalmazásában:
a) Települési szilárd hulladék:
aa) háztartási hulladék: az emberek mindennapi élete során a lakásokban, valamint a pihenés, üdülés céljára használt helyiségekben és a lakóházak közös használatú helyiségeiben és területein, valamint az intézményekben keletkező,
ab) közterületi hulladék: közforgalmú és zöldterületen keletkező,
ac) háztartási hulladékhoz hasonló jellegű és összetételű hulladék: gazdasági vállalkozásoknál keletkező - külön jogszabályban meghatározott -
veszélyesnek nem minősülő szilárd hulladék.
10. § A begyűjtött települési szilárd hulladék hasznosításának vagy ártalmatlanításának elősegítése érdekében - a hulladék környezeti kockázatát csökkentő - kezelést csak engedéllyel rendelkező telephelyen szabad végezni.
12. § (1) Az elkülönítetten begyűjtött szilárd hulladék hasznosítható összetevőinek előkezelése, hasznosításra előkészítése hulladékkezelő telepen végezhető.
(2) Fizikai előkezelésnek (Hgt. 3. § p) pont) minősül az elkülönítetten begyűjtött szilárd hulladék olyan további válogatása, szétválasztása, osztályozása (aprítás, tömörítés, bálázás), amelynek segítségével a hasznosítás vagy ártalmatlanítás könnyebben megvalósítható.
20. § (1) A környezetvédelmi hatóság - az e rendelet mellékletében meghatározott szakhatóságok bevonásával - engedélyezi a települési hulladékkal kapcsolatos:
c) előkezelést, kivéve a 17. § (2) bekezdésében szereplő hulladék fizikai előkezelését;
d) tárolást;
•	80/1999. (VI. 11.) Korm. rendelet a telepengedély alapján gyakorolható ipari és szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről
A Kormány a telepengedély alapján gyakorolható ipari és szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed jogi személyekre, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságokra (…), amelyek e rendelet mellékletében felsorolt olyan ipari, szolgáltató, raktározási tevékenységet folytatnak, ahol a felhasznált és a technológia során keletkezett anyagok, illetőleg üzemeltetett berendezések miatt a végzett munkafolyamatok következményeként egészségártalom, tűz- és robbanásveszély, vagy zavaró környezeti hatásuk miatt levegő-, víz-, talajszennyezés, zajhatás léphet fel.
2. § (1) A rendelet mellékletében meghatározott tevékenységeket telepen vagy építményben, építményrészben, mint önálló rendeltetési egységben (a továbbiakban együtt: telep) csak telepengedély alapján lehet megkezdeni, vagy folytatni (a továbbiakban: telepengedély).
(2) A telepengedélyt az ipari, szolgáltató tevékenység végzésére, valamint a környezetre és az egészségre veszélyes anyagok és készítmények raktározására használt telepre a tevékenység folytatója kérelmezi.
3. § (1) A telepengedélyt a telep fekvése szerint illetékes települési önkormányzat (fővárosban a fővárosi kerületi önkormányzat) jegyzőjétől (a továbbiakban: jegyző) kell kérni. A jegyzőnek az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 60 napon belül kell meghoznia.
7. § (1) A jegyző a telepengedélyt akkor adja meg, ha a szakhatósági hozzájárulások alapján megállapítja, hogy a telep, különösen műszaki szempontból megfelel a - munkavégzésre (munkahelyre), valamint a környezetvédelmi, a vízügyi és az építésügyi követelményekre - vonatkozó jogszabályi előírásoknak, a tevékenység a telep környezetében élők szomszédjogi, birtokvédelmi értelemben vett nyugalmát nem zavarja, a dolgozók, a környezetben élők egészségét és a környezetet nem veszélyezteti. Az építésügyi és a környezetvédelmi szakhatóságok szakvéleménye alapján - az abban foglalt feltételekkel - ideiglenes vagy meghatározott időtartamra érvényes telepengedély is adható.
8. § (1) A jegyző a telepengedéllyel kapcsolatban az engedély megadásakor - vagy lakossági bejelentésre indított vizsgálat, illetve a hatósági ellenőrzések megállapításai alapján később is - megfelelő határidő kitűzésével kötelezheti a telepengedély jogosultját meghatározott átalakítások vagy változtatások elvégzésére, illetve intézkedések megtételére.
(3) Abban az esetben, ha a telepengedély-köteles tevékenység folytatója
a) tevékenységi körét engedély nélkül változtatta meg, illetve engedély nélkül további tevékenységgel bővítette,
b) a tevékenységére vonatkozó jogszabályi előírásoknak nem tesz eleget,
c) telepe a hatályos jogszabályi, valamint az engedély alapját képező feltételeknek nem felel meg, illetve az (1) bekezdésben előírt követelményeket nem teljesíti, továbbá
d) felszólítás ellenére sem teszi meg a szükséges intézkedéseket,
a jegyző határozattal, az észlelt hiányosságok megszüntetéséig, de legfeljebb 90 napra, a tevékenység telephelyen történő gyakorlását felfüggesztheti, korlátozhatja (különös tekintettel a napi üzemeltetési, nyitvatartási időtartamra), vagy a telepet ideiglenesen bezárathatja.
9. § (1) A jegyzőn kívül, a telepengedélyezési eljárásban részt vevő hatóságok és a fogyasztóvédelmi felügyelőség is jogosult ellenőrizni, hogy a telep működése, a telepen végzett tevékenység folytatása, illetve a telep műszakilag megfelel-e az e rendeletben, illetve a külön jogszabályokban foglalt előírásoknak, továbbá jogosultak hatósági jogkörüket gyakorolni, valamint a jegyzőnél kezdeményezni a 8. § (3) bekezdésében foglalt intézkedések megtételét.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő negyedik hónap első napján lép hatályba.
(2) Azok, akik e rendelet hatálybalépésekor már működő telepen végzik a rendelet hatálya alá tartozó tevékenységet, kötelesek 2003. június 30. napjáig telepengedélyt kérni.
10/A. § A 10. § (2) bekezdésének hatálya alá tartozók esetében a 8. § (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket 2003. október 1. napjától lehet alkalmazni azzal, hogy a jegyző a tevékenység engedély nélkül történő gyakorlását a 8. § (5) bekezdésében meghatározott határozattal megtiltja.

Melléklet a 80/1999. (VI. 11.) Korm. rendelethez

90.00	 Szennyvíz- és hulladékkezelés, településtisztasági szolgáltatás	
90.02	 Hulladékgyűjtés, -kezelés*