Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4321/2003. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Bódis Cecília
Az eljárás megindítása

A panaszosok a Pihenőpark Kht. fenntartásában működő Idősek Otthona (8135 Dég, Hunyadi u. 5.) működését, az ellátás hiányosságát sérelmezték. 

Figyelemmel arra, hogy az ügyben több alkotmányos jog sérelmének a gyanúja is felmerült, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. 

A vizsgálat indításával egyidejűleg a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozásról szóló 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet 14.-15. § szakaszaira hivatkozva, az Obtv. 18. § (3) bekezdése alapján felkértem a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal (a továbbiakban Közigazgatási Hivatal) vezetőjét az intézmény ellenőrzésére. 

A megállapított tényállás

A tényállást a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal által megküldött tájékoztatás alapulvételével, a panaszbeadvány segítségével állapítottam meg. 

A panaszosok beadványukban előadták, hogy 2003 tavaszán véletlenül értesültek arról, hogy szociális otthon lakói, hiszen 1999-ben, illetve 2000-ben egy Kft.-vel (a jelenlegi fenntartó Kht. jogelődjével) kötöttek polgári jogi (gondozási) szerződést. 2001-ben a korlátolt felelősségű társaság közhasznú társasággá alakult, az ennek megfelelő szerződésmódosítások megtörténtek. 

2003. március hónapban az intézmény vezetősége lakógyűlést hívott össze, ahol arról tájékoztatták a lakókat, hogy a létesítmény ezután a fenntartó közhasznú társaság döntése alapján szociális intézményként, idősek otthonaként működik. Elmondták a lakóknak továbbá, hogy szerződéseiket nem kell újrakötniük vagy módosítaniuk. 

A panaszos sérelmezte, hogy a változás óta a lakók ügyeit, problémáit nem intézi senki; az ellátás hiányos, nincs az egészségi állapotuknak megfelelő étkeztetés, orvosi, szakorvosi kezelés, nincs továbbá műszaki karbantartás és kertfenntartás. A Közigazgatási Hivatal a Fejér Megyei Rehabilitációs Intézet Módszertani Osztálya és a Magyar Államkincstár Fejér Megyei Területi Igazgatóságának bevonásával 2003. augusztus 12-én – felkérésemnek megfelelően – helyszíni vizsgálatot tartott az intézményben. A vizsgálat előzetes értesítés nélkül történt. Az ellenőrzést végző szakemberek jegyzőkönyvet vettek fel a vizsgálatáról, valamint a panaszosokkal folytatott beszélgetésekről. 
A Közigazgatási Hivatal 2003. március 5-én a Pihenőpark Humángyógyászati és Szolgáltató Közhasznú Társaság (a továbbiakban: Kht.) kérelmére az Idősek Otthona szociális intézmény részére a 03/1316-5/2003. számú határozatával (mely 2003. március 11. napjától vált jogerőssé) 40 férőhelyre adott ki működési engedélyt. Az ellenőrzés időpontjában a tényleges létszám 30 fő volt. A beadványban leghangsúlyosabban megfogalmazott sérelem - mely szerint nem kötött az otthon szerződést a lakókkal, sőt nem is értesítette őket a változásról  - alaposnak bizonyult. Az intézményvezető sem a gondozottak által aláírt kérelmeket, sem a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) alapján megkötött megállapodásokat nem tudta bemutatni a vizsgálatot végzőknek. 

A gondozottak szerződéseit tartalmazó dossziék csak a Polgári Törtvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (Ptk.) szabályai szerint kötött szerződéseket tartalmazták. A vizsgálatot végzők több lakóval folytatott beszélgetései szintén igazolták a panaszbeadványban írtakat.

Az intézmény az általános tárgyi feltételek tekintetében a jogszabálynak megfelelő, tömegközlekedési eszközzel könnyen megközelíthető, épületeinek építészeti megoldásai lehetővé teszik az akadálymentes közlekedést, valamint bútorzata és berendezési, felszerelési tárgyai, az életvitelhez szükséges körülmények megfelelnek az ellátottak életkori sajátosságainak, egészségi- és mozgásállapotának. A létesítmény 23 lakrészéből 19 lakás az átlagot jóval meghaladó minőségű elhelyezési körülménynek minősül. Az intézmény az előírt valamennyi szabályzattal rendelkezik.

A gondozási terveket a jogszabály előírásainak megfelelően elkészítették, aktualizálták, azok egyénre szabottan határozzák meg az ellátásban részesülők állapotának megfelelő gondozási, ápolási, fejlesztési feladatokat és azok megvalósításának módszereit. A lakók egészségügyi és mentálhigiénés ellátása a dokumentációk alapján folyamatos, a jogszabálynak megfelelő. Az intézményben egy gondozási egységet alakítottak ki. 

Az intézményben a napi háromszori étkezés biztosított, hétfőtől péntekig a mezőszilasi általános iskolából, hétvégén a szintén mezőszilasi ápoló-gondozó otthonból szállítják a meleg ételt. Az otthonban tálaló konyha van, ahol a heti menüsort kifüggesztik. A lakók egészségi állapotának megfelelő, orvosi előírás szerinti különböző diétás étrend biztosítható a mezőszilasi otthonnal történő egyeztetés alapján. Az intézmény tájékoztatta a lakókat a diétás étrendet tartalmazó étkezés lehetőségéről, ám a hét érintett lakó írásban nyilatkozott, hogy ezt nem kívánja igénybe venni. Ugyanakkor az ellenőrzés során a Hivatal megállapította, hogy nem volt írásbeli megállapodás az ebédet hétköznapokon biztosító általános iskolával illetve a hétvégén biztosító ápoló-gondozó otthonnal, ezért ennek pótlásra felhívta az intézményvezetőt. 

Az egészségügyi ellátás az intézményben a házi orvos napi két órás jelenlétével biztosított, továbbá szükség esetén hívásra kiszáll a helyszínre. Az intézmény a jogszabály által előírt gyógyszercsoportokból valamint gyógyászati segédeszközökből rendelkezik az ellátásban részesülők szükségletéhez igazodó megfelelő mennyiségű készlettel. 

A személyi feltételek, azaz az ellátásban részesülő személyekkel közvetlenül foglalkozó dolgozók szakképesítési aránya a jogszabálynak megfelelő. Az intézményi és a személyi térítési díjak megállapításával összefüggésben a vizsgálat szabálytalanságot tárt fel: az intézményben a személyi térítési díjakat egységesen 35.000 Ft havi összegben állapították meg. A gondozottak havi jövedelmére vonatkozó igazolásokat az intézményben nem tudtak a vizsgálatot végzők rendelkezésére bocsátani. 

A vizsgálat továbbá szabálytalanságot tárt fel az emeltszintű intézmény igénybevétele esetén kérhető egyszeri hozzájárulások megállapításával összefüggésben. 

Az intézményvezető nem tudta igazolni, hogy a fenntartó eleget tett az Szt. 92/C §-a és a 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet 15/A §-ban előírt ún. tartalékalap kiegészítési kötelezettségének. A hivatkozott rendelet 21. §-a szerint a normatív állami hozzájárulás igénylésének jogszerűségét, elszámolásának szabályszerűségét a Magyar Államkincstár Fejér Megyei Területi Igazgatósága ellenőrzi. Az Igazgatóság jegyzőkönyve szerint a fenntartó az állami támogatást az engedélyezett és nem a tényleges létszámra vette igénybe. 

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 
2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam;
13. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot;
70/D. § (1) bekezdése előírja, hogy a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez;
70/E. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz. 

Az ügy jogszabályi háttere

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
94/D. § Nem állami fenntartású intézmény esetén a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátás igénybevételéről az intézményfenntartó vagy az általa megbízott személy és az ellátást igénylő, illetve törvényes képviselője megállapodást köt. A megállapodás a 94/B. § (2) bekezdésben foglaltakon túl tartalmazza még az ellátás
a) kezdetének időpontját,
b) megszüntetésének módjait.
94/B. § (1) Az állami fenntartású intézmény esetén az ellátás igénybevételének megkezdésekor az intézményvezető az ellátást igénylővel, illetve törvényes képviselőjével megállapodást köt, kivéve, ha az ellátás biztosítása a bíróság kötelező intézeti elhelyezést kimondó döntésén alapul. Az intézményvezető a megállapodást tizenöt napon belül megküldi a fenntartónak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megállapodás tartalmazza
a) az intézményi ellátás időtartamát (a határozott vagy határozatlan időtartam megjelölését),
b) az intézmény által nyújtott szolgáltatások formáját, módját, körét,
c) a személyi térítési díj megállapítására, fizetésére vonatkozó szabályokat,
d) egyszeri hozzájárulás megfizetésének kötelezettsége esetén a hozzájárulás összegét, továbbá az annak beszámítására, teljes vagy részleges visszafizetésére vonatkozó szabályokat.
117/B. § (1) Az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter által rendeletben meghatározott, az átlagot jóval meghaladó minőségű elhelyezési körülményeket és szolgáltatásokat biztosító tartós bentlakásos intézményben a személyi térítési díj mellett az intézményi elhelyezéskor egyszeri hozzájárulás, vagy az intézményi ellátás során személyi térítési díj pótlék is kérhető. Az egyszeri hozzájárulás összege a bentlakásos és átmeneti elhelyezést nyújtó intézményi ellátás jogcímen egy ellátott után járó tárgyévi normatív állami támogatás hétszeresét, a személyi térítési díj pótlék a havi intézményi térítési díj kétszeresét nem haladhatja meg. Ha a gondozás öt éven belül - a haláleset kivételével - megszűnik, az egyszeri hozzájárulásnak a fennmaradó évekre jutó időarányos részét vissza kell fizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti egyszeri hozzájárulás összegének legalább tíz százalékát a fenntartó elkülönítetten kezeli, az (1) bekezdésben meghatározott visszafizetési kötelezettség teljesíthetősége érdekében.
(3) Az (1) bekezdés szerinti egyszeri hozzájárulás összegének legalább harminc százalékát szociális intézményfejlesztésre, működtetésre, valamint a tárgyi, személyi feltételek javítására kell fordítani.
92/C. § (2) A tartós bentlakásos szociális intézmény egyházi és nem állami fenntartója az intézmény működőképességének biztosítására - a (3) bekezdésben meghatározott fenntartó kivételével - a (4) bekezdésben meghatározott mértékű összeget köteles elkülönített bankszámlán elhelyezni.
(4) Az elkülönítésre kötelezett fenntartó az éves normatív állami hozzájárulás tíz százalékát kitevő összeget köteles elkülönített bankszámlán elhelyezni.

1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
5. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézménynek rendelkeznie kell
a) ha költségvetési intézmény, alapító okirattal,
b) működési engedéllyel,
c) szervezeti és működési szabályzattal,
d) házirenddel,
e) szakmai programmal,
f) a foglalkoztatottak munkavégzésére vonatkozó munkaköri leírásokkal.
5/A. § (1) A szociális intézmény szakmai programjának - az időszakos férőhely engedélyezése iránti kérelemhez csatolt szakmai program kivételével - tartalmaznia kell
a) a szolgáltatás célját, feladatát,
b) az ellátottak körét,
c) a feladatellátás szakmai tartalmát, módját, a biztosított szolgáltatások formáit, körét, rendszerességét,
d) az ellátás igénybevételének módját,
e) alap- és nappali ellátás esetén a szolgáltató és az igénybe vevő közötti kapcsolattartás módját,
f) bentlakásos intézmény esetén az ápolási, gondozási, rehabilitációs és fejlesztési feladatok jellegét, tartalmát,
g) az ellátottak és a szociális szolgáltatást végzők jogainak védelmével kapcsolatos szabályokat,
h) az intézmény szervezetére vonatkozó szakmai-szervezeti információkat, így a szervezeti egységek feladatköreinek megjelölését, létszámát és szakképzettség szerinti megoszlását,
i) integrált szervezeti formában működő intézmény esetén az integráció formáját, az ellátási típusok együttműködésének rendjét, a helyettesítések rendszerét és a szervezeti ábrát.

9/1999. (XI. 24.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevételéről
3. § (1) A szociális ellátás igénybevétele - az Szt. 65. §-a (3) bekezdésének f) pontjában meghatározott esetet kivéve - önkéntes.
(2) Az állami fenntartó által nyújtott szociális ellátást - a családsegítés, a nappali melegedő, a hajléktalanok éjjeli menedékhelye és átmeneti szállása iránti igény kivételével - az 1. számú melléklet szerinti formanyomtatványon lehet kérelmezni. Ha az intézményi jogviszony keletkezését beutaló határozat alapozza meg, a kérelmet két példányban kell benyújtani.
(3) Az egyházi fenntartó, valamint a nem állami fenntartó által nyújtott szociális ellátás igénybevétele iránti kérelem legalább az 1. számú melléklet "A" fejezet szerinti adatokat tartalmazza. 

4. § (2) Előgondozást kell végezni - az e rendeletben meghatározott kivételtől eltekintve - valamennyi ápolást-gondozást nyújtó, rehabilitációs, lakóotthoni, továbbá egyéb speciális szociális intézményi elhelyezés előtt.
12. § (1) Az intézményvezető, illetőleg a megállapodás megkötésére feljogosított személy az ellátásra vonatkozó igényt a kézhezvétel napján nyilvántartásba veszi. A nyilvántartás az 5. számú melléklet szerinti adatokat tartalmazza. A nyilvántartás sorszámozott, folyamatosan vezetett, amely az ellátásra vonatkozó igényeket és a megtett intézkedéseket időbeli sorrendben tartalmazza.
(2) Ha az intézményi jogviszony keletkezését az intézményvezető intézkedése, illetőleg az Szt. 94/D. §-a szerinti megállapodás alapozza meg, az intézményvezető, illetőleg a megállapodás megkötésére feljogosított személy írásban értesíti az ellátást igénybe vevőt, illetve törvényes képviselőjét a kérelem nyilvántartásba vételéről, valamint az előgondozás I. szakasza elvégzésének időpontjáról.
(2) Az intézményi ellátás igénybevételének időpontjában - a családsegítő szolgáltatás, a nappali melegedő, a hajléktalanok éjjeli menedékhelye és átmeneti szállása igénybevétele kivételével - az intézményvezető és az ellátást igénybe vevő, illetve törvényes képviselője megállapodást köt. Az Szt. 94/B. § (2) bekezdésében meghatározottakon túl a megállapodás tartalmazza:
a) az ellátás igénybevételének kezdő időpontját, határozott időtartamú elhelyezés esetén záró időpontját,
b) a megállapodás módosításának szabályait,
c) az intézményi jogviszony megszűnésének módjait,
d) a panasztétel lehetőségét, annak kivizsgálási módját.
(3) Az intézményi férőhely elfoglalását követően az intézmény orvosa megvizsgálja az ellátást igénybe vevőt. Az intézményvezető szükség esetén intézkedik a külön jogszabály szerinti ápolási, gondozási feladatok ellátásáról.
(4) A megállapodásban foglalt, az intézmény részéről fennálló kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos panasz kivizsgálása az intézményvezető feladatkörébe tartozik. Az ellátást igénybe vevő a vitatott intézményvezetői intézkedéssel szemben a fenntartóhoz fordulhat.

29/1993. (II. 17.) Korm. rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások térítési díjáról
2. § (1) A fenntartó a személyes gondoskodás körében tartozó szociális ellátásért térítési díjat (a továbbiakban: intézményi térítési díj) állapít meg, amelyet az Szt.-ben, e rendeletben és a helyi önkormányzatok rendeletében foglaltak szerint kell fizetni.
(2) Az ellátást igénybe vevő jogosult, a szülői felügyeleti joggal rendelkező törvényes képviselő, valamint a jogosult tartására, gondozására köteles és képes személy (a továbbiakban: kötelezett) az ellátásért - annak kezdetétől - térítési díjat (a továbbiakban: személyi térítési díj) fizet, amelyet a kötelezett jövedelmi viszonyai, valamint az intézményi térítési díj figyelembevételével kell megállapítani.
(5) A szolgáltatás önköltségét meghaladó mértékű térítés is kérhető
a) a külön jogszabály szerint alapfeladatot meghaladó, az intézmény által szervezett programokért, szolgáltatásokért;
3. § (1) Az Szt. 115. § (1) bekezdésében szabályozott intézményi térítési díjat
c) nem állami szerv által fenntartott intézmény esetén a tulajdonos,
mint az intézményt fenntartó [a továbbiakban a)-c) pont alattiak együtt: fenntartó] állapítja meg.
21. § (1) A havi személyi térítési díjat a napi személyi térítési díj és a gondozási napok száma alapján kell meghatározni.

188/1999. (XII. 16.) Kormányrendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről 
15. § (1) Ha a működést engedélyező szerv a szociális intézmény működésével kapcsolatosan - akár a 9. § alapján történő bejelentés nyomán végzett ellenőrzés, akár a 14. § szerinti ellenőrzés során - hiányosságokat észlel, legfeljebb százhúsz nap időtartamú határidő megjelölésével felszólítja az intézmény fenntartóját a hiányosság megszüntetésére. Indokolt esetben - kérelemre - a határidő egyszer, újabb hatvan nappal meghosszabbítható.
(2) Ha az intézmény fenntartója a megjelölt határidőben nem intézkedik a szabályszerű működés megteremtése érdekében, úgy a működést engedélyező szerv
a) az intézmény működési engedélyét visszavonja, és amennyiben működése ellátási érdekből indokolt, úgy feltételek előírása mellett ideiglenes működési engedélyt ad ki, vagy
b) az intézmény működési engedélyének módosításával csökkenti az intézmény férőhelyszámát, vagy
c) az intézmény működési engedélyét visszavonja és működését betiltja, vagy
d) a nem állami, illetve egyházi fenntartású bentlakásos szociális intézmény esetén az intézmény után járó tárgyévi normatív állami hozzájárulás 10%-ának - háromhavi részletekben történő - visszatartásáról határoz.

15/A. § (1) Az Szt. 92/C. §-ának (2)-(3) bekezdésében meghatározott egyházi és nem állami fenntartó köteles
a) az intézmény elvi működésének engedélyezésekor a 4. § (3) bekezdésének ad) pontjában meghatározott férőhelyszám után a tárgyév egészére kiszámított normatív állami hozzájárulás és - egyházi intézmény esetében - a kiegészítő támogatás tíz százalékának megfelelő pénzösszeget egy általa e célra elkülönített bankszámlán elhelyezni.

A vizsgálat megállapításai

Eljárásom során azt vizsgáltam, hogy az Alkotmányban biztosított jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz, a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, a szociális biztonsághoz való jogok, valamint a tulajdonhoz való jog tekintetében a szociális otthon működése, eljárása, az otthonban nyújtott ellátás megfelel-e a jogszabályok előírásainak, valamint ezzel párhuzamosan - az eddigi országgyűlési biztosi gyakorlat alapján is konkretizált - alkotmányos követelményeknek. 
Az idősek otthonában nyújtott szolgáltatás önkéntes. A nem állami fenntartó által fenntartott intézmény szolgáltatása iránti kérelemnek tartalmaznia kell a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevételéről szóló 9/1999. (XI. 24.) SzCsM rendelet 1. számú melléklet "A" fejezet szerinti adatokat. Az előírásokkal ellentétben a fenntartó a lakókkal nem lépett kapcsolatba a működési engedély megszerzése után, így ők kérelmeket nem nyújtottak be. 
A fenntartónak továbbá a működési engedély kézhezvételét követően a gondozottakkal – a benyújtott kérelem alapján – az Szt. 94/D. §-ában foglaltaknak megfelelő megállapodást kellett volna kötnie, ám ez szintén nem történt meg. 

A fenntartó azáltal, hogy a lakókkal nem kötött megállapodást a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvét sértő visszásságot okozott. 

Az intézményben a tárgyi és személyi feltételek a jogszabálynak megfelelőek, az ennek hiányosságára irányuló panaszokat az ellenőrzés nem támasztotta alá. Az étkeztetés, valamint az orvosi, szakorvosi ellátással összefüggő, alkotmányos jogokat érintő hiányosságot a vizsgálat szintén nem tárt fel. 

A személyes gondoskodás körébe tartozó szociális ellátások térítési díját – az intézményi térítési díjat – az intézményt fenntartó szerv évente kétszer állapíthatja meg. A kötelezett által fizetendő térítési díj összegéről – azaz a személyi térítési díjról az intézmény vezetője az ellátás igénybevétele után, de legkésőbb az igénybevételtől számított 30 napon belül köteles írásban értesíteni a térítési díj fizetésére kötelezetteket. A személyi térítési díj nem haladhatja meg az intézményi térítési díj összegét. (A személyes gondoskodást nyújtó szociális alapellátás keretében biztosított szolgáltatás személyi térítési díjának megállapításánál a kötelezett rendszeres havi jövedelme vehető figyelembe.) Az intézményben a jogszabályi előírással ellentétben a személyi térítési díjakat egységesen állapították meg. A fentiek alapján az intézményi és a személyi térítési díjak megállapítása nem felel meg az Szt. 114-117. §-ainak, valamint a 29/1993. (II. 17.) Korm. rendelet előírásainak. 
A vizsgálat feltárta továbbá, hogy az egyszeri hozzájárulás összegét az intézmény nem az Szt. 117/B §-ének megfelelően állapította meg.

A fentiek alapján megállapítom, hogy az intézmény a térítési díjak és az egyszeri hozzájárulások szabálytalan megállításával a lakók tisztességes eljáráshoz valamint tulajdonhoz fűződő alkotmányos jogaival összefüggő sérelmet okozott. 

A Közigazgatási Hivatal felhívta a fenntartót a hiányok pótlására és a szabálytalanságok megszüntetésére, továbbá tájékoztatta, hogy ellenkező esetben a 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet 15. § (2) bekezdése szerint jár el. 

Az Obtv. 20. § (1) bekezdéseiben biztosított hatáskörömben, a megállapított alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok orvoslása érdekében ajánlással fordulok az otthont fenntartó Pihenőpark Humángyógyászati és Szolgáltató Közhasznú Társasághoz és felkérem, hogy – amennyiben ez még nem történt meg – haladéktalanul gondoskodjon az Szt.-nek megfelelő megállapodások megkötéséről, a térítési díjak és az egyszeri befizetések összegének jogszabálynak megfelelő megállapításáról, valamint a Közigazgatási Hivatal által feltárt további hibák megszüntetéséről, hiányok pótlásáról. 

Kérem az intézmény fenntartóját, hogy ajánlásommal kapcsolatos állásfoglalásáról, az általa megtett intézkedésekről az Obtv. 20. §-ban előírt harminc napos határidőn belül tájékoztasson. 

Budapest, 2004. február 23.

Lenkovics Barnabás