OBH 3902/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Kiss László
Az eljárás megindulása:
A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a BRFK XIX. kerületi Rendőrkapitányság, a Rendőrség Bűnmegelőzési Szolgálata „Telefontanú” programjának zöld számára érkezett névtelen bejelentés alapján, bűncselekmény alapos gyanúja nélkül nyomozást rendelt el ellene és lefoglalta számítástechnikai berendezéseit. Az intézkedés megsértette a tulajdonához, valamint a jó hírnév és a magántitok védelméhez fűződő alkotmányos jogait. A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (Obtv.) 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.
Érintett alkotmányos jog: 
•	A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.) 
•	Tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.)
•	A jó hírnév és a magántitok védelme (Alk. 59. § (1) bek.)
Alkalmazott jogszabályok:
•	1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
4. § (1) A büntetőeljárásban a személyi szabadságot és más állampolgári jogokat tiszteletben kell tartani, s azok csak az e törvényben meghatározott esetekben és módon korlátozhatók.
12. § (1) Büntetőeljárást csak az e törvényben meghatározott feltételek alapján, bűncselekmény alapos gyanúja esetén és csak az ellen lehet indítani, akit bűncselekmény alapos gyanúja terhel.
126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.
(2) A feljelentés kiegészítése során a nyomozó hatóság
a feljelentett kivételével bárkitől okiratok és adatok rendelkezésére bocsátását, valamint felvilágosítás adását, a feljelentő vagy sértett állami szerv, társadalmi szervezet, szövetkezet vagy egyesület vezetőjétől, illetőleg a vizsgálatra jogosult szervtől vizsgálat tartását és a kár megállapítását kérheti;
a feljelentőt, illetőleg a sértettet meghallgathatja, a helyszínt megtekintheti és a feljelentettre vonatkozó hatósági vagy más nyilvántartás, illetőleg eljárás adatait felhasználhatja;
szaktanácsadót alkalmazhat, ha a feljelentés elbírálása szakkérdésben való állásfoglalástól függ.
127. § (1) A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy
a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik,

A nyomozó hatóság egyéb adatszerző tevékenysége
131/B. § (1) A nyomozó hatóság a nyomozás elrendelése után annak megállapítására, hogy vannak-e bizonyítási eszközök, és ezek hol találhatók, puhatolást végezhet, ennek során információt gyűjthet, felvilágosítást kérhet, iratokat megtekinthet, a bűncselekmény helyszínét megtekintheti, szaktanácsadót vehet igénybe, és a megszerzett adatokat ellenőrizheti. 
•	1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről
Szerzői vagy szerzői joghoz kapcsolódó jogok megsértése
329/A. § (1) Aki az irodalmi, tudományos vagy művészeti alkotás szerzőjének a művén, előadóművésznek az előadóművészi teljesítményén, hangfelvétel előállítójának a hangfelvételén, rádió- vagy televízió-szervezetnek a műsorán, illetőleg film vagy adatbázis előállítójának a teljesítményén fennálló jogát haszonszerzés végett, vagy vagyoni hátrányt okozva megsérti, vétséget követ el, és két évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.
(2) A büntetés bűntett miatt három évig terjedő szabadságvesztés, ha a szerzői vagy szerzői joghoz kapcsolódó jogok megsértését
jelentős vagyoni hátrányt okozva,
üzletszerűen követik el.
Megállapított tényállás:
A panasz és a BRFK XIX. kerületi Rendőrkapitányságtól beszerzett iratok alapján a következőket állapítottam meg:
Az Országos Rendőr-főkapitányság Bűnmegelőzési Osztály Bűnügyi Információs Központja által működtetett, ingyenesen hívható 06-80-555-111 „Telefontanú” zöld számra 2002. május 17-én egy névtelen bejelentés érkezett. A bejelentő elmondta, hogy M. László (teljes név, lakcím, telefonszám), kb. 19 éves fiatalember, szerinte illegális szoftvereket használ, illetve azokkal kereskedik. Elmondása szerint járt a lakásban, mert egy felhasználói programot készíttetett. Amikor a program elkészült, M. László több más szoftvert is felajánlott neki vételre (MS Office, MS Word, MS Windows, stb.) A szobájában rengeteg írt CD-t és két vagy három számítógépet látott.
A Bűnmegelőzési Szolgálat a bejelentésről feljegyzést készített, amelyet május 22-én megküldött a bejelentett személy lakóhelye szerint illetékes BRFK XIX. Kerületi Rendőrkapitányságnak. Az átiratban kérték, hogy a szükséges intézkedés megtétele után – 30 napon belül – küldjék vissza a bejelentések összesítésére szolgáló adatlapot.
Az ügyiratot a kapitányságon általános számon iktatták (159-6-23/2002.Ált.). 2002. július 2-ig az iratok szerint, további információk beszerzésére semmilyen intézkedés nem történt. Ezen a napon, az általános számra iktatott ügyben házkutatást rendeltek el M. László lakásán. A határozat indoklása szerint „a rendelkezésre álló adatok alapján alapos a gyanú arra vonatkozóan, hogy (M. László) a bejelentett állandó lakcímén illegális szoftvereket használ, illetve azokat sokszorosítja és kereskedik azokkal.” A felvett jegyzőkönyv szerint a házkutatás során lefoglaltak 10 db. CD ROM-ot, 1 db. Jugitsu T-Bird Miditorony számítógépet, 1 db. Gericom laptopot, 1 db. Kvantum Pioneer Sc. típusú winchestert keretben, valamint egyéb eszközöket és számlákat. A házkutatáson a nyomozó hatóság által kirendelt szaktanácsadó (későbbiekben szakértő) is részt vett. A rendőrkapitányság Bűnügyi Osztálya ugyanezen a napon 159-1406/2002.bü. számon elrendelte a nyomozást, ismeretlen tettes ellen, a Btk. 329/A. § (2) bekezdésébe ütköző szerzői vagy szerzői joghoz kapcsolódó jogok megsértése bűntettének alapos gyanúja miatt.
 A szakértő külön kirendelés alapján 2002. július 25-én benyújtotta szakvéleményét a lefoglalt számítógépek, winchesterek és CD ROM-ok vizsgálatáról. Megállapította, hogy a lefoglalt eszközökön sehol nem találhatók jogvédett szoftverek kereskedelmi mennyiségben, az egy-egy példányban talált szoftverek jog tiszták – vásárlásukról számlák készültek –, a gépek és a rajtuk futó operációs rendszerek eredetét és jogszerű használatát ugyancsak számlák igazolták.  
M. László a lefoglalás ellen panaszt jelentett be, amelynek a Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Ügyészség B.XIX. 3429/2002. számú, 2002. július 29-én kelt határozatában helyt adott. Az indoklás szerint a bejelentés tartalma önmagában nem alapozta meg a bűncselekmény alapos gyanúját és a rendelkezésre álló adatok nem adtak kellő alapot a kényszerintézkedések végrehajtására.  
A nyomozó hatóság 2002. augusztus 6-án kiadta a lefoglalt számítástechnikai eszközöket M. László édesapjának. 2002. augusztus 26-án a nyomozást a Be. 139. (1) bekezdés b. pont I. fordulata alapján - mivel a nyomozás adatai alapján nem volt megállapítható bűncselekmény elkövetése - megszüntették.
A panaszost az eljárás során nem hallgatták meg, nem nyilvánították gyanúsítottá és az országgyűlési biztoshoz fordulásának időpontjáig semmilyen felvilágosítást nem kapott eljárásjogi helyzetéről, vagy az ügy kimeneteléről.
A vizsgálat megállapításai:
Az Alkotmánybíróság 42/1993. (VI. 30.) AB határozata megállapította, hogy: "Az alkotmányos büntetőjog szempontjából az Alkotmány 8. § (1) és (2) bekezdése az az alaprendelkezés, amely a jogállamiság általános normatív tartalmán túl védi az egyént a büntetőjogi eszközöknek az állam általi önkényes felhasználása ellen. Ezzel az alkotmányos tétellel vannak összhangban a büntetőjogi szabályrendszernek, a büntető anyagi és eljárási, valamint a büntetés-végrehajtási jognak mindazon alapelvei és garanciális rendelkezései, amelyek nem nyertek tételes megfogalmazást az Alkotmány egyéb rendelkezéseiben."
A Be. 12. § (1) bekezdése alapján a büntetőeljárás megindításának minimális feltétele a bűncselekmény alapos gyanújának megléte. Az alapos gyanú fogalmát a Be. nem határozza meg, ezért megállapítása a nyomozó hatóság tényeken, adatokon nyugvó mérlegelésén múlik. A mérlegelés során a feljelentett, vagy egyéb úton tudomásra jutott tényekből és adatokból levont valószínűségi következtetés eredményeként juthat el a nyomozó hatóság a bűncselekményre utaló alapos gyanú megállapításához. A mérlegelési jog ugyanakkor nem korlátlan, és az államhatalmat gyakorló személyeket, így a rendőri intézkedésben résztvevőket nem menti fel a körültekintő, célszerű és részrehajlás nélküli eljárás jogszabályi és alkotmányos kötelezettsége alól.
A nyomozó hatóságtól elvárható, hogy a névtelen bejelentéseket különös gondossággal ellenőrizze a rosszhiszeműség és az állampolgárok indokolatlan zaklatásának kizárása érdekében.  Egy névtelen bejelentés - amelynek valóságtartalmát kiegészítő információkkal nem sikerül ellenőrizni vagy megerősíteni - alkalmatlan a nyomozás elrendelésére és az eljárási szabályok legfeljebb a feljelentés kiegészítés elrendelését teszik lehetővé. A belügyminiszter 40/1987. számú utasításának (Nyut.) 404. pontja alapján „a nyomozó hatósághoz tett bejelentés csak akkor lehet a büntetőeljárás megindításának alapja, ha ellenőrzése során abból a bűncselekmény alapos gyanúja kétségtelenül megállapítható.”
Az ügyirat beszerzett másolatában nincs nyoma annak, hogy az eljáró rendőri szerv az elsődleges információ megérkezését követően bármilyen módon megkísérelte volna további adatok beszerzését. 
A megalapozatlan büntetőeljárásban a lefoglalást szenvedő személyes adatainak és forráskódjainak - amelyek a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény 1. § (2) bek. c) pont alapján ugyancsak szerzői jogi védelem alá tartoznak - idegen kézbe kerülése, a számítástechnikai adathordozók lefoglalását követő lemásolása és átvizsgálása sértette a panaszos rendelkezési jogát a tulajdonát képező szellemi termékek és eszközök felett.
A panaszos sérelmezte azt is, hogy – bár ez nem tartozik a nyomozó hatóságok eljárásjogi kötelezettségei közé - a rendőrség az okozott kellemetlenségekért nem kért elnézést.
A vizsgált ügyben a nyomozás elrendelésére hatáskörrel rendelkező vezető nem járt el kellő körültekintéssel, amikor csak az ismeretlen bejelentő egyoldalú nyilatkozatára alapított, kétséges tartalmú információ alapján a házkutatásról, illetve a nyomozás elrendeléséről döntött. Ezzel megsértette a büntetőeljárás szabályait, túllépte a mérlegelési jogkör alkotmányos korlátait és a feljelentett személy tisztességes eljáráshoz való jogával; a tulajdonához, valamint a jó hírnévhez és a magántitokhoz való jogával összefüggésben alkotmányos visszásságot idézett elő.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 20. § (1) bekezdése alapján – figyelemmel arra is, hogy a Nyut. helyett időközben hatályba lépett 23/2003. (VI.24.) BM-IM együttes rendelet ezt a kérdést nem érinti - ajánlom az országos rendőrfőkapitánynak, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy rendőrségi zöld számokra érkező, vagy egyéb módon tett névtelen bejelentések alapján csak megfelelő ellenőrzést követően kerüljön sor alkotmányos jogokat érintő rendőri intézkedésre, vagy büntetőeljárás kezdeményezésére. 
Kérem, hogy ajánlásommal kapcsolatos állásfoglalásáról, intézkedéséről az Obtv. hivatkozott rendelkezései alapján adjon tájékoztatást.

Budapest, 2003. augusztus 27.

Takács Albert