Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3671/2003. sz. ügyben

Előadó: dr. Gubucz Ágnes
Az eljárás megindulása
A panaszos 2003. augusztus 06-án beadvánnyal fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, melyben sérelmezte, hogy fiát az Öveges József Szakközépiskolában (a továbbiakban: iskola) 2003 júniusában megtartott érettségi vizsgán magyar nyelv és irodalom tantárgyból javítóvizsgára utasították, mert -a vizsgabizottság határozata szerint- szabálytalanságot követett el, és ezért fia nem érettségizhetett le. A panaszos sérelmezte azt is, hogy fiának az iskola magyar nyelv és irodalmat oktató pedagógusa négyszemközt azt mondta, hogy „ha nem ismeri be, hogy puskázott 5 évig nem érettségizhet le, és kiutasítják az országból”.
A panasz nyomán felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz, az 57. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslathoz, valamint az 54. § (1) bekezdésében foglalt emberi méltósághoz való jogok sérelmének a gyanúja, ezért vizsgálatot rendeltem el az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján.
Az Öveges József Szakközépiskola igazgatójától a beadványban foglaltakkal kapcsolatban tájékoztatást, valamint a keletkezett dokumentumok megküldését kértem. Az így kapott információk, valamint a panaszos által becsatolt iratok alapján állapítottam meg a tényállást.

A tényállás megállapítása 
A panaszos fiának 2003. június 18-20. között lett volna magyar nyelv és irodalomból a szóbeli érettségi vizsgája, de ezt megelőzően a központilag ellenőrzött számítógépen írt írásbeli érettségi dolgozatát nem értékelték, mert feltehetőleg nem megengedett segédeszközt használt. A vizsga során a tanuló semmilyen említésre méltó eseményt nem tapasztalt. A dolgozatot javító szaktanár több alkalommal is bement a vizsgaterembe, de nem említette, hogy szabálytalanságot észlelt.  A panaszos fia dolgozatát időben, a többi tanulóval együtt adta le. Egy hét múlva az iskolában érdeklődött az írásbeli dolgozata eredményéről. Ekkor szóban közölték vele, hogy „puskázott”. Azzal biztatták, hogy a szóbeli vizsgán minden megoldódik.
A panaszos fia az érettségi vizsgák lezárulása után panasszal szeretett volna élni, mert a dolgozat írása közben semmilyen szabálytalanságot nem követett el. Panaszát az iskola nem fogadta el, arra hivatkozva, hogy lejárt az a 3 napos határidő, amely a panasztételre rendelkezésére állt. A panaszos fia szerint az érettségi vizsga folyamán nem tudatták vele, hogy ilyen helyzetben mit tehet, mihez van joga.
Az iskola igazgatója arról tájékoztatott, hogy a panaszos fia a magyar nyelv és irodalom tantárgy írásbeli vizsgán -a vizsgabizottság szerint- szabálytalanságot követett el. A szabálytalanságra az írásbeli dolgozatot javító tanár hívta fel az iskolavezetés figyelmét. Az iskola igazgatója minderről tájékoztatta az osztály érettségi vizsgabizottságának elnökét. Az elnök javaslata alapján a vizsgabizottság előzetes értekezleten egyhangú szavazással magyar nyelv és irodalom tantárgyból a panaszos fiát javítóvizsgára utasította.
A becsatolt iratok szerint a vizsgabizottság az Sz. 12/2 osztály, 2003. június 18-án a szóbeli érettségi vizsga megkezdésekor nyitóértekezletet tartott. A nyitóértekezletről szóló jegyzőkönyv magába foglalja a javítóvizsgára utasító határozatot is. Eszerint a szaktanár két magyar dolgozatot nem értékelt, mert a dolgozatok tartalmából szabálytalanságra következtetett. E szabálytalanságot a felügyelő tanárok nem észlelték, és nem jelezték.  A vizsgabizottság döntése előtt számba vette az érettségi vizsga vizsgaszabályzatról szóló 100/1997. (VI.13.) Korm. rendelet 29. § (3) bekezdése alapján rendelkezésre álló lehetőségeket. Ezt követően megállapította, hogy a tanulók a számukra nyújtott lehetőséggel visszaéltek, így a vizsgabizottság elnöke javasolta magyar nyelv és irodalom tantárgyból a javítóvizsgára való utalást. Az elnök javaslatát az érettségi vizsgabizottság valamennyi tagja megszavazta és elfogadta. A jegyzőkönyv később, az írásbeli dolgozatok értékelésénél még utalást tett arra, hogy a panaszos fia dolgozatánál a szaktanár tapasztalta, hogy a tanuló kísérletet sem tett önálló gondolat leírására.
A panaszos fia a javító érettségi vizsgára jelentkezett.
Az iskola igazgatója tájékoztatott arról is, hogy az érettségi dolgozatot javító szaktanár, írásban nyilatkozott a panaszban foglalt, neki tulajdonított kijelentésről. A nyilatkozat szerint „a nekem tulajdonított kijelentést nem mondtam, nem ismerem az eredetét és semmilyen kényszerítő módszert nem alkalmaztam az érettségi dolgozat megtekintésénél”.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról 
11. § (1) A gyermeki jogok védelme minden olyan természetes és jogi személy kötelessége, aki a gyermek nevelésével, oktatásával, ellátásával, ügyeinek intézésével foglalkozik. 

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról
10. § (2) A gyermek, illetve a tanuló személyiségét, emberi méltóságát és jogait tiszteletben kell tartani, és védelmet kell számára biztosítani fizikai és lelki erőszakkal szemben. A gyermek és a tanuló nem vethető alá testi fenyítésnek, kínzásnak, kegyetlen, embertelen megalázó büntetésnek vagy bánásmódnak.
11. § (1) tanulók jogai… e) hozzájusson a jogai gyakorlásához szükséges információkhoz, tájékoztassák a jogai gyakorlásához szükséges eljárásokról;
19. § (7) pedagógusok kötelezettségei…h) a gyermekek, tanulók és szülők emberi méltóságát és jogait tiszteletben tartsa,
84. § (5) A független vizsgabizottság, az alapműveltségi vizsga, az érettségi vizsga és a szakmai vizsga vizsgabizottságának döntése, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása (a továbbiakban együtt: döntés) ellen a szülő, illetve a tanuló a Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközponthoz - a döntést követő három munkanapon belül - jogszabálysértésre hivatkozással törvényességi kérelmet nyújthat be. A törvényességi kérelmet az Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközpont három munkanapon belül bírálja el. 

100/1997. (VI. 13.) Korm. r. az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról
25. § (3) Ha a szaktanár a feladatlapok javítása során arra a feltételezésre jut, hogy a vizsgázó meg nem engedett segédeszközt használt, segítséget vett igénybe, megállapítását rávezeti a feladatlapra, és értesíti az igazgatót.
27. § (1) A szóbeli vizsga megkezdése előtt, legkésőbb a szóbeli vizsga napján a vizsgabizottság értekezletet tart, amelyen megállapítja az írásbeli vizsgakérdésekre adott válaszok minősítését, a szóbeli vizsga időbeosztását, a vizsgázók és a vizsgatárgyak sorrendjét, valamint az eredményhirdetés időpontját.
29. § (1) A vizsgabizottság az előzetes értekezleten dönt az írásbeli vizsgával kapcsolatos szabálytalanságról. (2) A vizsgabizottság indokolt esetben meghallgathatja a vizsgázót, a felügyelő tanárt, a szaktanárt s más vizsgázókat. A szabálytalanság kivizsgálásával kapcsolatosan részletes jegyzőkönyvet kell készíteni. A részletes jegyzőkönyvben rögzíteni kell minden olyan eseményt, tényt, amelyből megállapítható, hogy mi történt, továbbá az elhangzott nyilatkozatokat. A jegyzőkönyvet a vizsgabizottság elnöke és jegyzője, valamint akiket meghallgattak, írja alá. (3) Ha a vizsgázó szabálytalanságot követett el, a vizsgabizottság a cselekmény súlyosságának mérlegelésével a következő döntést hozhatja: a) a vizsgakérdésre adott megoldást részben vagy egészben érvénytelennek nyilvánítja, és az érvénytelen rész figyelmen kívül hagyásával értékeli a vizsgán nyújtott teljesítményt, b) az adott vizsgatantárgyból a vizsgázót javítóvizsgára utasítja, c) a vizsgázót valamennyi vizsgatantárgy írásbeli vizsgarészéből javítóvizsgára utasítja. (4) A szabálytalansággal összefüggésben hozott döntést és annak indokait határozatba kell foglalni. (5) Az előzetes értekezletről jegyzőkönyv készül. A jegyzőkönyv tartalmazza az értekezlet idejét és helyét, a jelenlévő és a hiányzó vizsgabizottsági tag nevét, a vizsgabizottság jegyzője nevét, továbbá a távolmaradás okát, az értekezlet során hozott minden döntést és annak indokolását, az értekezlet esetleges vitaanyagát, a kisebbségi véleményt.
33. § (2) A szóbeli vizsga megkezdése előtt a vizsgabizottság elnöke tájékoztató értekezletet tart, amelyen ismerteti a vizsgázókkal a vizsgabizottság őket érintő döntéseit, az írásbeli vizsgán elért eredményeket, a szóbeli vizsgával kapcsolatos tudnivalókat, az érettségi vizsgát követő eredményhirdetés helyét és idejét, átadja a vizsgabizottság által hozott határozatokat, és ismerteti a vizsgabizottság döntése elleni jogorvoslat lehetőségét. A tájékoztató értekezleten ismertetett vizsgabizottsági döntések elleni jogorvoslatra rendelkezésre álló időt a tájékoztató értekezletet követő első munkanaptól kell számítani.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálatom során arra kerestem a választ, hogy követett-e el jogsértést az iskola akkor, amikor a panaszos fiát javítóvizsgára utasította.
Az Alkotmányban rögzített jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljárásához való jog sérelme magába foglal minden olyan magatartást, amely hasonlóságot mutat a közigazgatási hibával. Az országgyűlési biztosok több éves tevékenységének tapasztalata alapján e körbe tartozik -a teljesség igénye nélkül- a mérlegelési jogkör alkotmánysértő túllépése, a jogszabályok méltánytalan alkalmazása, az önkényesség, az állampolgár nem megfelelő felvilágosítása. Akár egy ilyen a hatóság vagy közszolgáltató részéről tanúsított magatartás megvalósulása is alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot eredményezhet, még akkor is, ha nem jár együtt kifejezett jogszabályi rendelkezés megsértésével. Az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról szóló 100/1997. (VI.13.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.) 25. § (3) bekezdése szerint: „ha a szaktanár a feladatlapok javítása során arra a feltételezésre jut, hogy a vizsgázó meg nem engedett segédeszközt használt, segítséget vett igénybe, megállapítását rávezeti a feladatlapra”. E jogszabályi rendelkezésnél kérdéses lehet, hogy az írásbeli dolgozat értékelését végző szaktanár megállapítását mennyire teheti szabadon, saját belátása szerint, akkor, amikor úgy ítéli meg, hogy a tanuló nem megengedett segédeszközt használt a dolgozat írása közben. Más szóval vannak-e a megállapításának objektív, jogbiztonsági kritériumai. Általában egy döntés meghozatala feltételezi a belátás és mérlegelés széles körét. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a döntés során alkalmazott belátás, mérlegelés elérhetné az önkényesség fokát. Az írásbeli dolgozat javítását végző szaktanár megállapításának önkényességét elsősorban és alapvetően bizonyítási eljáráson, azaz a bizonyítékok és azok alapjául szolgáló tények, körülmények megnevezésén és azok értékelésén alapuló döntés jogszabályi meghatározásával lehet kizárni. A Kr. 29. § (2) bekezdésében a jogszabályalkotó ugyan lehetőséget ad bizonyítási eljárás lefolytatására azáltal, hogy a döntéshozó szerv, nevezetesen a vizsgabizottság mérlegelési jogkörébe utalja, hogy „indokolt esetben meghallgathatja a vizsgázót, a felügyelő tanárt, szaktanárt, s más vizsgázót”, de nem teszi kötelezővé.  Az indokolatlanul széles mérlegelési jogkör biztosítása pedig az esetek többségében önkényes döntéshez vezet azáltal, hogy egy feltételezés bizonyítási eljárás, bizonyosság nélkül válik egy döntés alapjává. A kifejtettekre tekintettel a Kr. 25. § (3) és 29. § (2) bekezdéseiben rögzített kettős mérlegelési jogkör jogbizonytalanságot idéz elő a mérlegelési jogkör határainak értelmezési támpontok nélküli meghúzásával. A jogszabálybeli okokból eredő jogbizonytalanság pedig az Alkotmányban rögzített jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljárás követelményébe ütközik és alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot eredményez.
Az önkényes döntés kiküszöbölésének további feltétele a feltárt tényállás és bizonyítékok értékelésén alapuló indokolás. A jogi következményekkel járó döntésnek akkor megfelelő az indokolása, ha az ahhoz fűződő jogkövetkezményeknek megfelelően erős és ésszerű, azaz elismert és nyomós érdeket szolgál. Az indokolásnak az a funkciója, hogy nyilvánvalóvá tegye a döntés meghozatalában irányadó jogi vagy más szempontokat. A vizsgabizottság határozata egyetlen indokot nevez meg javítóvizsgára kötelezés okaként, nevezetesen azt, hogy a panaszos „dolgozatánál tapasztaltam, hogy kísérletet sem tett önálló gondolat leírására”. A vizsgázó szabálytalanságával kapcsolatos vizsgabizottsági döntés nem hatósági határozat, ezért arra nem lehet az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény szerint hozott határozat indokolásával szembeni követelményeket alkalmazni. A döntések indokolása ugyanakkor a jogszerűségnek, a nyilvánosságnak és a demokratizmusnak egyik alapvető eszköze. Éppen ezért elvárható, hogy azokban az esetekben, amikor egy döntés nem hatósági döntés és a jogszabály nem rögzíti az indokolás tartalmi elemeit, a tényállást az annak alapjául elfogadott bizonyítékok alapján rögzítse, és olyan terjedelemben, amely alkalmas a valóságnak megfelelő tényállás megállapítására. A vizsgabizottság által megállapított indok, vagyis, hogy a vizsgázónak egyetlen önálló gondolata sem volt, az indokolással szemben állított követelmények egyikének sem felel meg. Nincs bizonyított alapja annak, hogy a döntés alapjául szolgáló mérlegelés megtartotta az ésszerűség, az arányosság és a relevancia értékelési követelményeit. Ezekre tekintettel a vizsgabizottság a javítóvizsgára kötelezés tárgyában hozott határozatának indokolása, pontosabban indokolásának a hiánya önkényes döntés meghozatalát eredményezte, amely az Alkotmányban rögzített jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmével összefüggésben ugyancsak visszásságot idézett elő.
Az Alkotmányban rögzített jogállamiságnak, valamint a jogorvoslat követelményének fontos ismérve, hogy a döntéshozatalban résztvevő szervek, intézmények a jog által meghatározott keretek között fejtsék ki tevékenységüket úgy, hogy az mindenki számára megismerhető és kiszámítható legyen. A megismerhetőség és kiszámíthatóság fontos kelléke a joggyakorlásnak és a jogérvényesítésnek. A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Közok. tv.) ezen alapjogi  követelménynek megfelelően  a 11. § (1) bek. e. pontjában nevesíti a tanulók jogaik gyakorlásához szükséges  információhoz és tájékozódáshoz való hozzájutás jogát.
Ahogy az előzőekben már kifejtettem, a vizsgabizottságnak a vizsgázó szabálytalanságával kapcsolatos döntése nem hatósági határozat, ezért arra nem lehet az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény határozattal szembeni követelményeit alkalmazni. Miután azonban a jogorvoslathoz való jog a jogérvényesítés elengedhetetlen feltétele, és a jogorvoslati jog kimerítéséhez nem elegendő a jogorvoslat lehetősége, hanem annak ismerete is szükséges, méltán elvárható a döntést hozó testület tájékoztatási kötelezettsége még akkor is, ha azt az alkalmazott jogszabály pontosan nem nevesíti. A vizsgabizottságnak a javítóvizsgára kötelezésről szóló határozata, melyet nyitóértekezlet keretében hozott meg, nem tartalmazott arra vonatkozó utalást, hogy a tanulónak a jogkövetkezményekkel szemben milyen jogorvoslatra van lehetősége. A rendelkezésemre bocsátott jegyzőkönyv tartalmából az állapítható meg, hogy a vizsgabizottság -a Kr. szabályainak megfelelően- előzetes értekezletet tartott. Megjegyzendő, hogy Kr. nem ismeri a nyitóértekezlet fogalmát, aszerint csak előzetes, tájékoztató, illetve záró értekezletet lehet tartani. Az értekezletek elnevezésbeli megkülönböztetésének a jelentősége abban rejlik, hogy mindegyiknek más a funkciója.  A Kr. 33. § (2) bekezdése tételesen kimondja, hogy a tájékoztató értekezleten ismertetni kell -egyebek mellett- a vizsgabizottság döntése elleni jogorvoslati lelhetőséget is. Bár a Kr. szabályai szerint a tájékoztató értekezleten elhangzottakat nem kell írásba foglalni, ugyanakkor a döntések elleni jogorvoslati jogra való figyelmeztetés kifejezett kötelezettségéből, Közok. tv. 11. § (1) bek. e. pontjából, valamint a jogorvoslathoz való alapvető jogból következik, hogy a határozat írásba foglalásakor a jogorvoslati lehetőségeket is rögzíteni kell. Ez a kötelezettség még akkor is terheli a vizsgabizottságot, ha a Kr. 29. § (4) bekezdése nem mondja ki a jogorvoslati jogról való tájékoztatás határozatba foglalását. A vizsgabizottság tehát azáltal, hogy a döntése elleni jogorvoslat igénybevételének lehetőségét és annak feltételeit az általa hozott határozatba nem foglalta bele, vagyis nem tájékoztatta a panaszos fiát a döntése elleni jogorvoslat igénybevételének módjáról, a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével, ezen belül a tisztességes eljáráshoz, továbbá jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
Tekintettel arra, hogy a tanulók életkorukból adódóan kiszolgáltatott helyzetben vannak, különös hangsúlyt kell fektetni jogaik érvényesülésének biztosítására. Éppen ezért nyilvánvalóan elvárható követelmény a pedagógustól, a vizsgabizottság tagjától, annak elnökétől, hogy egy, a jogérvényesítés szempontjából kiemelkedően fontos jogosultságról, nevezetesen a jogorvoslathoz és az ehhez kapcsolódó tájékoztatáshoz való jogok érvényre juttatásáról pontos jogszabályi előírás nélkül is gondoskodjék. Ez áll összhangban a közoktatási törvény -fent említett- 11. § (1) bek. e. pontjával és az Alkotmánnyal. A jogállamiság részét képező jogbiztonság ugyanakkor megköveteli, hogy a jogszabályok pontos előírást tartalmazzanak arra vonatkozólag, hogy egy döntéshozatalban résztvevő testületnek milyen eljárási szabályok szerint kell eljárnia. Az eljárás tartalmi kellékeinek, az ún. eljárási garanciáknak a hiánya alkotmányos alapjogok sérelmének közvetlen veszélyét rejti magában. Miután a Kr. nem tartalmazza a jogorvoslati jog írásba foglalásra vonatkozó kötelezést, ezért a jogszabály hiányából adódó jogbizonytalanságra tekintettel, megállapítottam az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz való joggal kapcsolatos visszásságot.
A vizsgálatom további része arra irányult, hogy az iskola írásbeli dolgozatot javító szaktanárának kijelentése okozott-e jogsértést.
Az érintett szaktanár az iratokhoz csatolt, kézzel írt, neki tulajdonított kijelentéssel kapcsolatban úgy nyilatkozott, hogy semmilyen kijelentést nem tett, semmilyen kényszerítő módszert nem alkalmazott a panasszal érintett diák érettségi dolgozata megtekintésénél.
Az iskola által adott információk ellentétben állnak a panaszos beadványában foglaltakkal. Az országgyűlési biztosnak az érintettek által rendelkezésre bocsátott bizonyítási eszközökön túl nincs módja és lehetősége további bizonyítékokat beszerezni, bizonyítási eljárást folytatni, ezért -a szükséges bizonyítékok hiányában- alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot a panasz ezen részében nem állapítottam meg.
Összességében: az Öveges József Szakközépiskola vizsgabizottsága azzal, hogy az általa hozott javítóvizsgára utasító határozatát nem a jogszabályoknak megfelelően indokolta, továbbá azzal, hogy a határozata nem tartalmazta a jogorvoslatra vonatkozó lehetőséget és feltételeket, alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott. Ezen belül a Kr. 29. § (4) bekezdése a jogorvoslatra való hivatkozás hiányából adódóan jogbizonytalansághoz vezet, így alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okoz. Megállapítottam továbbá, hogy a Kr. 25. § (3) és 29. § (2) bekezdései az indokolatlanul széles mérlegelési jogkörből adódóan alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott. Időközben azonban az Oktatási Minisztérium értesített arról, hogy módosítani kívánja az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról szóló 100/1997. (VI.13.) Korm. rendeletet. A módosításról szóló kormányelőterjesztés tervezet –melyet véleményezésre már meg is kaptam-  tartalmazza az általam feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot előidőző hibák kiküszöbölését. Álláspontom szerint a Kr. 29. §-ának tervezett módosítása nyomatékot ad annak, hogy az érettségi vizsgák során szabálytalanságról döntést - minden esetben, tehát nemcsak akkor, ha az ügyben meghallgatás volt, - az ügy teljes körű kivizsgálása után lehet csak hozni. Mindezek alapján a Kr. 25. § (3) és 29. § (2) bekezdéseire vonatkozóan jogszabály módosítási javaslatot nem teszek.

Kezdeményezés
A megállapított alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok orvoslása érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdésében biztosított jogköröm alapján kezdeményezem
I.) az Öveges József Szakközépiskola igazgatójánál, valamint a 2002/2003. évi érettségi vizsga vizsgabizottsága elnökénél, hogy a jövőben az érettségi vizsgák során hozott határozatok indokolása jogilag bizonyított, ésszerű és jogkövetkezményekkel arányban álló érveket, valamint a jogorvoslati lehetőség igénybevételéről való tájékoztatást is tartalmazzanak. 
II.) az Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközpont vezetőjénél, hogy gondoskodjék arról, hogy a jövőben az érettségi vizsgabizottság elnöke feladatát szakszerűen és a jogszabályoknak megfelelően lássa el.

Javaslat
A jogalkotással kapcsolatban megállapított alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság orvoslása érdekében az Obtv. 25. §-ában biztosított jogköröm alapján javaslom az Oktatási Miniszternek, hogy a feltárt jogbizonytalanságra vezető helyzet megelőzése érdekében fontolja meg a Kr. 29. § (4) bekezdésének olyan módosítását, hogy a jogorvoslati lehetőség igénybevételét és feltételét a vizsgabizottság által hozott határozat magába foglalja.
Az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján felhívom 
I.) az Öveges József Szakközépiskola igazgatójának és a 2002/2003. évi érettségi vizsgabizottsága elnökének a figyelmét a jogszabályok pontos betartásának fontosságára, különös tekintettel a jegyzőkönyvek elnevezésére vonatkozóan. 
II.) az Öveges József Szakközépiskola igazgatójának és pedagógusainak figyelmét arra, hogy tevékenységük során tartsák tiszteletben és segítsék elő a tanulók jogainak érvényre juttatását és azok védelmét. 

Budapest, 2004. június 16.
Takács Albert sk.