Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3626/2003. számú ügyben

Előadó: dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

A 10-es számú főút mellett lakó piliscsabai panaszos előadta, hogy 2000-ben a főúthoz kapaszkodósávot kezdtek építeni. Sérelmezi, hogy nem történt zajvédelmi beruházás annak ellenére, hogy a Közlekedési Főfelügyelet azt határozatban előírta.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás

A Pest Megyei Közlekedési Felügyelet a 2000. június 1-jén kelt 60167-10/2000. sz. határozatával engedélyezte a Pest Megyei Állami Közútkezelő Kht. (PEMÁK) számára a 10-es számú főút 23+754 és 24+755 km szelvényei közötti szakaszának korszerűsítését, kapaszkodó- és kanyarodó sávok kiépítését.

A Felügyelet a 2001. január 17-én kelt 60167-16/2000. számú határozatával az építést engedélyező határozatát kijavította és kiegészítette. Előírta, hogy a Fő út 1-11. számú ingatlanok védelme céljából tervezett 2 méter magas üveg szerkezetű közúti zajárnyékoló falat a meglévő kapubehajtók előtt oly módon kell megszakítani, hogy a saját sávon történő kisíves kanyarodás a kapubehajtóban biztosított legyen.

Az építtető kezdeményezésére 2001. június 19-én lefolytatott helyszíni egyeztető tárgyaláson Piliscsaba Nagyközség Polgármesteri Hivatalának képviselője arról tájékoztatta a meghívottakat, hogy az engedélyezett zajárnyékoló és védelmi berendezésekkel kapcsolatban felmerült problémák miatt azok megvalósításától eltekintenek, ha a főút szóban forgó szakaszán gyalogjárda épül szalagkorlát védelme mellett. A PEMÁK a tervmódosítást támogatta, kérte azonban, hogy az érintettek az előbbiekről nyilatkozzanak, ahhoz járuljanak hozzá. A PEMÁK 2001. július 19-én megküldte a Felügyelet részére az érintettek és a Polgármesteri Hivatal nyilatkozatát. Rögzítette, hogy mindezekre tekintettel a zajárnyékoló fal építésére, valamint ablakcserére a beruházás keretében nem kerül sor. A Pest Megyei Közlekedési Felügyelet e dokumentum alapján 60502-20/2001. számon 2001. augusztus 13-án úgy módosította a 60167-16/2000. számú határozatát, hogy hozzájárult a zajárnyékoló fal elhagyásához.

A Közlekedési Főfelügyelet 2001. december 10-én a Felügyelet 60502-20/2001. számú határozatot megváltoztatta. Előírta, hogy a lakóházak zajvédelme érdekében zajvédő falat kell építeni. A teljesítési határidő 2002. április 30. volt. A Főfelügyelet eljárása során megkérte a Környezet- és Természetvédelmi Főfelügyelőség szakhatósági állásfoglalást. A másodfokú környezetvédelmi hatóság 2001. november 27-én úgy nyilatkozott, hogy „a lakóházak zajvédelme érdekében a kapaszkodósáv kiépítésével egyidejűleg 2 méter magas zajvédő falat kell megépíteni 152 méter hosszúságban.”

A PEMÁK a 2002. március 27-én kelt levelében arról tájékoztatta a panaszost, hogy „a 2001-ben megépült kapaszkodósáv hatásaként zajvédelem szükséges.”

A Főfelügyelet 2002. május 28-án a PEMÁK kérelme alapján módosította a teljesítési határidőt. Döntése során figyelembe vette a Környezet- és Természetvédelmi Főfelügyelőség 2002. május 13-án kelt szakhatósági állásfoglalását amely szerint: „Tekintettel arra, hogy a teljesítésre eredetileg kitűzött határnap teljesítés nélkül letelt, és méltányolva a PEMÁK ez irányú kérelmét, valamint az érintett ingatlantulajdonosok kedvezőbb megoldásra irányuló nyilatkozatát, hozzájárulunk a teljesítési határidő 2002. szeptember 30. napjában történő megállapításához.”

Az ügy jogszabályi háttere

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
2. § (4) A közigazgatási szervek feladataikat a lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban részt vevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül.

1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről
29. § (1) Utat létesíteni, korszerűsíteni (építeni), a forgalom részére átadni, megszüntetni, elbontani a közlekedési hatóság engedélye alapján szabad.

15/2000. (XI. 16.) KöViM rendelet az utak építésének, forgalomba helyezésének és megszüntetésének engedélyezéséről
3. § (1) Az építést, a forgalomba helyezést és a megszüntetést - a 4. §-ban foglalt kivétellel - a közlekedési hatóság engedélyezi.
5. § (1) Az engedélyezési eljárásban az 1. számú mellékletben meghatározott szakhatóságok közül az adott ügyben érintett szakhatóságok vesznek részt.
(2) A hatóság az engedélyezési eljárásban szakhatósági állásfoglalást igénylő kérdésekben csak az érdekelt szakhatóság hozzájárulásának figyelembevételével rendelkezhet. A szakhatóságok állásfoglalását megkeresés útján a közlekedési hatóság szerzi be. A szakhatóságokhoz intézett megkereséshez csatolni kell a hozzájárulás megadásához szükséges mellékleteket. A szakhatósági állásfoglalást az építtető is beszerezheti, ebben az esetben azt az engedély iránti kérelemhez csatolnia kell.
20. § (1) Az elkészült építmény annak a hatóságnak az engedélyével helyezhető forgalomba, amely az építésre engedélyt adott.

1995. évi LIII. törvény a környezet védelmének általános szabályairól
10. § (1) Az állami szervek, a helyi önkormányzatok, a természetes személyek és szervezeteik, a gazdálkodást végző szervezetek és mindezek érdekvédelmi szervezetei, valamint más intézmények együttműködni kötelesek a környezet védelmében. Az együttműködési jog és kötelezettség kiterjed a környezetvédelmi feladatok megoldásának minden szakaszára.
(2) Az együttműködéssel járó jogokat és kötelezettségeket e törvény, illetve az önkormányzat rendeletben állapítja meg.
31. § (1) A környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energiakibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak.
(2) A zaj és a rezgés elleni védelem keretében műszaki, szervezési módszerekkel kell megoldani:
a) a zaj- és a rezgésforrások zajkibocsátásának, illetve rezgésgerjesztésének csökkentését;
b) a zaj- és rezgésterhelés növekedésének mérséklését vagy megakadályozását;
c) a tartósan határérték felett terhelt környezet utólagos védelmét.

83/1997. (IX. 26.) OGY határozat a Nemzeti Környezetvédelmi Programról
1.4.2. ZAJ ÉS REZGÉS
A zajpanaszok egész Európában azt mutatják, hogy a városi lakosság jelentős részénél a zaj károsan befolyásolja az emberek közérzetét és az életminőséget. Az Egészségügyi Világszervezet 1994-ben Európa egészségi állapotával foglalkozó tanulmányában a 65 dBA fölötti környezeti zajt potenciális egészségkárosító hatásként értékeli.
A főbb problémák a következők:
a) Elmúlt évi felmérések szerint a települések sűrűn lakott részein áthaladó főútvonalak mindenütt domináns környezeti zajforrások. (Nappal gyakran 70 dBA feletti, éjjel 65 dBA feletti terheléseket mérnek.)
d) Helyi viszonylatban speciális problémaként ismétlődően megjelentek a közlekedési rezgés okozta épületkárok.

3.2.4. KÖZLEKEDÉS, SZÁLLÍTÁS
A közúti közlekedés a településeken az egyik legsúlyosabb, egészségügyi problémákat is okozó hatású tevékenységgé vált a levegőminőségi és zajkibocsátási hatások miatt.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai

1. A 10-es út nyomvonala adott, a 2001-ben megépített kapaszkodósáv miatt zajvédelem szükséges. A védelem történhet zajvédő fal megépítésével, valamint ún. passzív zajvédelemmel, ami a megfelelő zajszigeteléssel ellátott nyílászárók beépítését jelenti. A zajvédő fal megépítésekor az akusztikai jellemzők mellett egyéb szempontokat is figyelembe kell venni, így például az esztétikai megjelenést vagy a környezetbe illeszthetőséget. Az első- és másodfokú közlekedési hatóságtól rövid úton arról értesültem, hogy sem aktív, sem passzív zajvédelmi beruházás nem történt.

A Közlekedési Főfelügyelet zajvédő fal építését írta elő: „1.(…)a lakóházak zajvédelme érdekében pótlólagosan 152 m hosszúságban 2 m magas zajvédő falat kell építeni. Határidő: 2002. április 30.” Utóbb a teljesítési határidő módosításáról rendelkezett: „(…) 1. pontjában előírt kötelezés teljesítésének határidejét 2002. szeptember 30. napjáig meghosszabbítom.” E határozat tárgymegjelölése a zajvédő fal építési határidejének módosítása.
A Főfelügyelet tehát nem a kötelezés tárgyát, hanem a zajvédő fal megépítésének teljesítési határidejét módosította. A határozatban az áll, hogy „a határidő módosítása a zajvédelmi beruházás megvalósítására vonatkozó kötelezést nem érinti, az továbbra is fennáll. A szükséges zajvédelem esetlegesen más megoldással történő megvalósítása az engedélytől való eltérést jelenti.”

A rendelkezésemre álló dokumentumok között több olyan nyilatkozat is található, amely a zajvédelem módjával kapcsolatban kéri az érintettek aláírással ellátott beleegyezését. A 2001. augusztus 15-én kelt nyilatkozatban négy lakó az ablakcserét szorgalmazta. 2002. április 12-én öt aláíró a passzív zajvédelmet választotta. A 2002. április 13-án kelt lakossági beadványban az szerepel, hogy lehetséges a főút jobb és bal oldalán két különböző megoldás is.

A zajvédelmi beruházás helyett – a megvalósítással kapcsolatos nehézségek miatt - felmerült a szalagkorláttal védett gyalogjárda megépítése is.

2. Az államigazgatási eljárás az eljárás alanyainak hatékony együttműködésére épül: „a közigazgatási szervek feladataikat a lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban részt vevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül.”

Az együttműködést a környezetvédelmi törvény is nevesíti a környezet védelmének alapelvei között.

A zajvédő fal a kerítések helyén épülne, a kapuk nyílószárnya is a fal részét képezné. Kérdéses a zajvédő fal szükséges magassága, hiszen a határozatban szereplő 2 méteres magassággal szemben felmerült, hogy legalább 4 méter magas fal megépítése indokolt. Az együttműködésnek a zajvédelem módja meghatározásakor is érvényesülnie kell, különösen akkor, ha az eredetileg tervezett megoldás - a fal közelségéből adódóan - ilyen mértékben érinti a lakosságot. A tulajdonhoz való alkotmányos jog érintettsége merül fel, ha a zajvédő falat a kerítések helyére építik.

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése deklarálja, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. Az országgyűlési biztosok a jogállam követelményei közé felvették a tisztességes eljárás követelményét is. A tisztességes eljárás megköveteli az ügyek ésszerű határidőn belüli elintézését, ami a konkrét esetben a szükséges zajvédelmi beruházás megvalósítását jelenti.

A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítható, hogy a lakosság bevonása, véleményének kikérése megtörtént. A problémát az okozza, hogy évekkel az út megépítése után, még mindig nem megoldott a zajvédelem. Az eljárás elhúzódásában nyilvánvalóan közrejátszik, hogy akusztikai, közlekedésbiztonsági és esztétikai szempontok figyelembevételével kell olyan megoldást találni, amely a hatóságok és az érintett lakosság számára egyaránt elfogadható.

Figyelemfelhívás

Eljárásom célja, hogy az érintett szakaszon a zajvédelem mielőbb megvalósuljon. Ennek érdekében felkérem Piliscsaba polgármesterét, hogy a hatóságok, valamint a lakosság bevonásával a fentebb leírtak figyelembevételével tartson egyeztető megbeszélést.

Budapest, 2004. február 26.

Lenkovics Barnabás