Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3554/2003. számú ügyben

Előadó: dr. Hajas Barnabás

A vizsgálat megindulása
A panaszos Hivatalomhoz beadványt terjesztett elő a 2003. március 25-én Páty, Gyöngyvirág u. 3603. hrsz. alatt történt tűzesettel kapcsolatban. Sérelmezte Érd Város Hivatásos Tűzoltóságának (a továbbiakban: Tűzoltóság) eljárását, mert a tűzkárról nem adtak neki jegyzőkönyvet. Panasza szerint a jegyzőkönyvre kárigénye érvényesítéséhez van szüksége.
Tekintettel arra, hogy a beadványban felvetett probléma alapján a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) sérelmének, illetve közvetlen veszélyének gyanúja nem volt kizárható, a panasz alapján vizsgálatot rendeltem el. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban: Obtv.) 18. § (3) bekezdése alapján az illetékes Tűzoltóság vezetőjét felkértem annak megvizsgálására, hogy a tűzoltás és a tűzvizsgálat a vonatkozó jogszabályi előírásoknak megfelelően történt-e. Tájékoztatást kértem arról, hogy a tűzvizsgálatról készült összefoglaló jelentés nyomán milyen intézkedéseket tettek. Kértem továbbá a Tűzoltóságnál fellelhető teljes iratanyag megküldését. Páty község jegyzőjét ugyancsak felkértem annak megvizsgálására, hogy a tűzoltás és a tűzvizsgálat a vonatkozó jogszabályi előírásoknak megfelelően történt-e. Tájékoztatást kértem arról is, hogy a tűzvizsgálatról készült összefoglaló jelentés alapján milyen intézkedéseket tettek. Kértem a rendelkezésre álló iratok (így különösen a tűzesetek vizsgálatára vonatkozó szabályokról szóló 13/1997. (II. 26.) BM rendelet (a továbbiakban: TüR.) 17. § (3) bekezdés szerinti tűzvizsgálati bizonyítvány, jegyzőkönyv, jelentés, napló, levelezés stb.) másolatának megküldését is.

A megállapított tényállás
2003. március 25. napján 14 óra 12 perckor jelzés érkezett Érd Város Hivatásos Tűzoltóságára, mely szerint Páty, Gyöngyvirág u. 3603. hrsz. alatt száraz szalma, valamint trágya ég. A vonuló egység 14 óra 34 perckor érkezett a helyszínre, és 15 óra 30 percre a tűzet felszámolta.
A tűzoltásvezető ezt követően kezdte meg a tűz okának vizsgálatát, melyet a TüR. 3. § (1) bekezdés második franciabekezdése alapján – mivel akkor a helyszínen élet, vagy testi épség veszélyeztetését, illetve anyagi javak károsodását nem észlelte – a tűzvizsgálat szempontjából nem minősített tűzesetnek. A rendelkezésemre álló iratokból megállapítottam, hogy mivel a tűzoltóság kiérkezésekor lánggal való égést nem tapasztalt, továbbá a fák bokrok rügyezése ezidőtájt még nem indult meg, a tűzoltásvezető nem észlelhette, hogy a fák és díszcserjék a tűz hőjétől károsodhattak. A szolgálatparancsnok az előbbi tényt jelentésében írásban rögzítette.
Ezt követően, 2003. április 8-án – a panaszos beadványa alapján – Páty Polgármesteri Hivatal (a továbbiakban: Polgármesteri Hivatal) Igazgatási Irodája a tűzesettel kapcsolatos állásfoglalás megküldése érdekében megkereste az eljáró tűzoltóságot. A telefaxon érkezett megkeresésre a tűzoltóság 2003. április 9-i keltezéssel kiadta állásfoglalását. Az állásfoglalás szerint a tűzvizsgálatra vonatkozó – előbbiekben hivatkozott – TüR. alapján a tűzoltóság nem folytatott vizsgálatot, mert „anyagi kár nem keletkezett és a tűz semmit sem veszélyeztetett”. Ezt az állásfoglalást a Polgármesteri Hivatal megküldte a panaszosnak. Ezt követően a panaszos személyesen kereste meg az eljáró tűzoltóságot, és közölte, hogy nem ért egyet a kiadott állásfoglalással, mert neki mintegy 300.000 Ft kára keletkezett. Ekkor a tűzoltóparancsnok utasította a szolgálatban lévő ügyintézőt, hogy a panaszossal együtt tekintse meg a helyszínt, és folytasson le újabb vizsgálatot. Erre 2003. május 5-én került sor. Az utólagos vizsgálat eredményeként megállapítást nyert, hogy panaszos ingatlanán lévő növényeken elszíneződés, elszáradás látható. Megállapították azt is, hogy a tűz a szomszédos ingatlanokról terjedt a telekre, a kerítésen még láthatóak voltak az égés nyomai. A vizsgálat azonban nem tudta minden kétséget kizárólag megállapítani, hogy az elszíneződés és elszáradás a tűz következménye, ugyanis azok a szokatlanul hideg téli időjárás következményei is lehettek.
A tűzvizsgálat a tűz keletkezési okaként „nyílt láng[ot] (szabadban tüzelés[t])” állapított meg. A panaszos a helyszínen írásban nyilatkozott a kárérték mértékről, valamint arról, hogy kéri tűzvizsgálati hatósági bizonyítvány kiállítását. A tűzoltóparancsnok által rendelkezésemre bocsátott okiratok alapján megállapítottam, hogy a nyilatkozatból egyértelműen kitűnik, hogy a tűzvizsgálati hatósági bizonyítvány kiadását – a TüR. 17. § (3) bekezdése értelmében – a települési önkormányzat jegyzőjétől kell kérni.
Az eljáró tűzoltóság 2003. május 23. napján kelt szakhatósági állásfoglalását – feltehetően telefonon érkezett megkeresés alapján – 2003. május 26. napján megküldte az illetékes Polgármesteri Hivatalnak.
2003. június 10. napján a Budaörsi Rendőrkapitányság megkeresésében kérte a tűzoltóságtól a tűzvizsgálati anyagok megküldését. (Erre 2003. június 11-én került sor.)
A Polgármesteri Hivatal 2003. június 25. napján telefaxon küldött írásos megkeresést, melyben a panasszal érintett tűzesettel kapcsolatban ismételten kérte a tűzoltóság szakhatósági állásfoglalásának megküldését. Tekintettel arra, hogy a szakhatósági állásfoglalás már 2003. május 26. napján kiállításra került, a tűzoltóság annak hiteles másolatát küldte meg a megkereső Polgármesteri Hivatalnak.
Páty jegyzőjének megkeresésemre adott válasza alapján megállapítottam, hogy 2003. április 16-án kelt levele mellékleteként megküldte a tűzoltóság 2003. április 9. napján kelt „igazolását” a panaszosnak. (Panaszos – az előbbiekben ismertetettek szerint – nem fogadta el ezt az igazolást, majd a tűzoltóságnál tett bejelentése nyomán ismételt tűzvizsgálatot folytattak el.)
Ezt követően a Polgármesteri Hivatalhoz a tűzoltóság új eljárást követő szakhatósági állásfoglalása 2003. június 30-án érkezett meg. A rendelkezésemre álló iratokból nem lehetett megállapítani, hogy a szakhatósági állásfoglalást a Polgármesteri Hivatal megküldte-e közvetlenül a panaszosnak. Megállapítottam azonban, hogy panaszos nem teljesen egyértelműen megfogalmazott kérelme ellenére, pusztán megkeresésemet követően, több mint egy évvel a tűzeset után, 2004. szeptember 30-án állította ki a TüR. 17. § (3) bekezdés szerinti hatósági bizonyítványt a Polgármesteri Hivatal. Megállapítottam azt is, hogy az említett hatósági bizonyítvány kizárólag a tűzeset tényét, helyét, idejét, és a károsult személyét igazolta, továbbá a Tűzoltóság – már említett – szakhatósági állásfoglalására hivatkozott.
A panaszos 2004. októberében beadványát személyes meghallgatása alkalmával Hivatalomban kiegészítette. Előadta, hogy a Polgármesteri Hivatal által kiállított hatósági bizonyítványt nem fogadja el. Állítása szerint a Polgármesteri Hivatal szabálysértési előadója arról tájékoztatta, hogy a hatósági bizonyítvánnyal nem lehet kárigényt érvényesíteni, mert nem tartalmazza az okozott kár összegét. Előadta azt is, hogy neki kárigénye érvényesítéséhez arra a jegyzőkönyvre van szüksége, amelyet a tűzoltóság a helyszínen vett fel és amit ő is aláírt. Állítása szerint a jegyzőkönyvet a tűzoltóság nem adja ki. A panaszos – a Polgármesteri Hivatal szabálysértési osztályvezetőjétől kapott információra hivatkozva – ezt arra alapozta, hogy a jegyzőkönyv a tűzoltólaktanyába vezető úton elveszett.

Érintett alkotmányos jog
A jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye (Alkotmány 2. § (1)

A vizsgálat megállapításai
Az Obtv. 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztos hatásköre a hatóságok, illetve közszolgáltatást végző szervek eljárására, ennek során hozott határozatára, illetve a hatóság intézkedésének elmulasztására terjed ki. A hatóság fogalmát az Obtv. 29. §-a határozza meg, amelynek (1) bekezdés a) pontja alapján Érd Város Hivatásos Tűzoltóságára, valamint Páty Község Polgármesteri Hivatalára, mint közigazgatási feladatot ellátó szervre, az országgyűlési biztos vizsgálati jogköre kiterjed.
I. 	Elsőként a tűzoltóság eljárását vizsgáltam meg. A rendelkezésemre álló okiratok alapján megállapítottam, hogy Érd Város Hivatásos Tűzoltósága 19 km távolságra vonulva a jelzés érkezését követő 22 percen belül megkezdte az oltást. Figyelemmel korábbi vizsgálataim (OBH 1955/2002. és OBH 3182/2003. számú ügyek) során szerzett tapasztalataimra, a jelzés vétele és a kiérkezés között eltelt idő a biztonságos vonuláshoz szükséges volt. Ezért a tűzoltóság vonulásával, helyszínre érkezésével kapcsolatban alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg.
II.	Ezt követően azt vizsgáltam, hogy a Tűzoltóság és a Polgármesteri Hivatal közigazgatási eljárása okozott-e alkotmányos joggal összefüggő visszásságot. Ennek során elsősorban arra voltam figyelemmel, hogy a panasszal érintett szervek eljárása megfelelt-e a hatályos jogszabályok, különös tekintettel az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.), valamint a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Tűztv.) és az előzőekben már hivatkozott TüR. rendelkezéseinek.
A Tűztv. 11-12. §-ai szerint a tűzvédelmi hatóság külön jogszabályban meghatározott esetekben – más hatáskörei mellett – a tűzesettel kapcsolatban hatósági bizonyítványt ad ki. Tűzvédelmi hatóságként első fokon a települési önkormányzat jegyzője (körjegyző), fővárosban a főjegyző, másodfokon a megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetője jár el. A tűzvizsgálatban, a tűzvédelmi ellenőrzés során és a szakhatósági ügyekben az illetékes önkormányzati tűzoltóparancsnok jár el. A TüR. 17. §-a állapítja meg a tűzvizsgálati hatósági bizonyítvány, illetve igazolás kiadásának szabályait. Ennek értelmében a tűzoltóság köteles tájékoztatni az ügyfelet a tűzvizsgálati hatósági bizonyítvány iránti kérelem lehetőségéről, kiadásának feltételeiről. A rendelkezésemre álló iratok szerint e kötelezettségének a Tűzoltóság eleget tett, alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem okozott.
A kérelemnek tartalmaznia kell a tűzeset helyét, idejét, a kérelmező adatait, valamint azt az indokot, amely miatt a hatósági bizonyítvány kiadására szükség van. A települési önkormányzat jegyzője az ügyfél kérelmére a tűzoltóság által lefolytatott tűzvizsgálati eljárás befejezését követően tűzvizsgálati hatósági bizonyítványt ad ki. A tűzvizsgálati hatósági bizonyítvány tartalmazza a tűz keletkezési idejére, helyére, keletkezési okára és körülményeire vonatkozó megállapításokat, továbbá azt, hogy a személyi felelősség megállapítására indult-e eljárás. A tűzvizsgálati hatósági bizonyítvány kiadásához szükséges szakhatósági állásfoglalás alapjául a hivatásos önkormányzati tűzoltóság által a tűzvizsgálati eljárás során készített összefoglaló jelentés szolgál. A hivatásos önkormányzati tűzoltóparancsnok az illetékességi területén bekövetkezett tűzesetről kérelemre igazolást ad ki. Az igazolás tartalmazza a tűzoltó-parancsnokság megnevezését, címét, az ügy számát, a kérelmező nevét és lakcímét, a tűz keletkezési helyét és idejét, a tűzesetről rendelkezésre álló információk közül azon adatokat, melyek az igazolás felhasználása szempontjából szükségesek, az igazolás kiadásának dátumát, aláírójának nevét, a tűzoltó-parancsnokság bélyegzőlenyomatát.
Megállapítottam, hogy a panaszos – kárigényének érvényesítésére hivatkozva– több alkalommal kérte a Polgármesteri Hivataltól a tűzvizsgálati jegyzőkönyv megküldését, amely azonban ennek nem tett eleget. A Polgármesteri Hivatal ugyanakkor közvetlenül megküldte a Tűzoltóság szakhatósági állásfoglalását a panaszosnak. Az Áe. 16. § (3) bekezdése értelmében a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni, ezért a Polgármesteri Hivatal akkor járt volna el megfelelően, ha a panaszos első kérelmére az Áe. 50. §-a és a TüR. előírásai szerint kiállította volna a tűzvizsgálati bizonyítványt. Ezzel szemben erre 8 nap helyett (!) mintegy másfél évvel később, 2004. szeptember 30. napján került sor. Ráadásul a hatósági bizonyítvány csak azt tartalmazta, hogy az abban foglaltakat milyen bizonyítékokra (jelen esetben szakhatósági állásfoglalásra) alapozták, de nem tartalmazta, hogy azt kinek, milyen célból adták ki. Emellett a Polgármesteri Hivatal eljárása során nem tett eleget az Áe. 2. § (6) bekezdésében előírt tájékoztatási kötelezettségének sem, mivel nem hívta fel a panaszos figyelmét arra, hogy a Tűzoltóságtól tűzvizsgálati hatósági igazolás kiadását is kérheti. Az előzőekre tekintettel megállapítottam, hogy a Polgármesteri Hivatal mulasztásaival a jogállamiság elvével összefüggő visszásságot okozott.
III.	A panaszos szóban többször kiegészített panaszában hivatkozott arra, hogy a Tűzoltóság – előterjesztett kérelmei ellenére – nem adta ki a tűzvizsgálatról szóló jegyzőkönyvet. A panaszos által becsatolt, valamint a megkeresésem során beszerzett iratok nem tartalmaztak ilyen, a Tűzoltósághoz intézett kérelmet. Erre tekintettel alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg. Megjegyzem azonban, hogy a Tűzoltóságnak az Áe. és TüR. előbbiekben ismertetett szabályai alapján, előterjesztett kérelem esetén, annak tartalma szerint ki kell adnia az ügyfélnek a tűzvizsgálati igazolást. Mindezeken túlmenően az ügyfél Áe. 41. § (1) bekezdésében biztosított joga, hogy az eljárás során keletkezett iratokba betekintsen, és azokról másolatot készítsen. Álláspontom szerint a tűzvédelmi igazolás kiadása mellett – az előírt illeték-, illetve igazgatásszolgáltatási díj megfizetését követően – az ügyfél meghallgatásáról szóló jegyzőkönyv, a káreset felvételi lap, továbbá az ügyfél nyilatkozata és a tűzvizsgálatról szóló összefoglaló jelentés másolatát kérelemre az ügyfél (a konkrét ügyben a panaszos) részére a Tűzoltóságnak ki kell adni, illetve meg kell küldeni. (Ilyen kérelem előterjesztését alátámasztó okiratot eljárásom során nem tártam fel.) Amennyiben ezt a – kérelem esetleges előterjesztését követően – a Tűzoltóság elmulasztaná, a jogállamiság elvéből levezethető, tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásságot okozna. Ez azonban az adott ügyben nem merült fel, hiszen nem nyert bizonyítást, hogy a panaszos kérte volna a tűzvizsgálati igazolás, vagy más irat kiadását.
Vizsgálati megállapításaimra tekintettel
1.	Az Obtv. 20. § (1) bekezdésére figyelemmel, a jogállamiság elvével, és az abból levezethető jogbiztonság követelményével összefüggő visszásság jövőbeni orvoslása érdekében ajánlom a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjének, hogy gondoskodjon arról, hogy a pest megyei önkormányzatok jegyzői fordítsanak különös figyelmet a tűzvizsgálati hatósági bizonyítványok kiadására irányuló eljárások törvényességére.
2.	Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem Páty Község Önkormányzata jegyzőjénél, hogy a panaszos – tűzvizsgálati hatósági bizonyítvány kiadására vonatkozó – korábban előterjesztett kérelmét érdemben intézze el, ennek során az Áe. 50-51. §-ai szerinti tartalommal állítsa ki a hatósági bizonyítványt.
3.	Az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján kérem Érd Város Hivatásos Tűzoltóságának parancsnokát, hogy a panaszost tájékoztassa írásban arról, hogy kérelmére, a tűzvizsgálati hatósági igazolás egyidejű kiadása mellett, az előírt illeték, illetve igazgatásszolgáltatási díj megfizetését követően – ha eddig erre még nem került sor – küldje meg panaszosnak az ügyfél meghallgatásáról szóló jegyzőkönyv, a káreset felvételi lap, továbbá az ügyfél nyilatkozatának és a tűzvizsgálatról szóló összefoglaló jelentés 1-1 másolati példányát az ügyfélnek.

Budapest, 2005. június 9.
Takács Albert sk.