OBH 3436/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Juhász Zoltán 
Az eljárás megindulása
A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, s a Panaszirodán személyesen előadottak szerint a bíróság jogerős ítéletének tartalmát sérelmezte, amely meghatározott cselekmény elvégzésére kötelezte (vizilétesítmény elkészítése). Azonban ismételten személyesen megjelent a Panaszirodán, mivel az ügy végrehajtási szakaszba került, s kifogásolta, hogy az érintett önálló bírósági végrehajtó teljesíthetetlen határidőt szabott az ítéletben előírt munkálatok elvégzésére. Állítása szerint az elvégzendő munkálatok hatósági engedélyhez kötöttek, s ezek beszerzéséhez megfelelő idő szükséges.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.
A megállapított tényállás
A panaszos által rendelkezésre bocsátott iratanyagból megállapítható, hogy a panaszos és a panaszos tulajdonában álló ingatlannal szomszédos ingatlan tulajdonosa között évek óta húzódó jogvita keletkezett, amelynek oka a csapadékvíz elvezetésének megoldásával kapcsolatban köztük kialakult nézeteltérés. A csapadékvíz-elvezetés megoldásának kérdésében végül jogerős bírósági ítélet született.
Ennek az ítéletnek az alapján indult meg a végrehajtási eljárás, amelynek során a végrehajtási lap 2003. április 22-én kiállításra került. Az ügyben eljáró önálló bírósági végrehajtó 2003. május 14-én felhívást bocsátott ki az önkéntes teljesítésre, amelyben az ítéletben meghatározott cselekmény végrehajtására 15 nap határidőt adott. Majd ezt követően, a panaszos 2003. május 28-án kelt levelében foglalt kérésnek megfelelően, 2003. június 12-én helyszíni szemlét tartott. A helyszíni szemléről készült jegyzőkönyv másolatát panaszos megküldte számomra, ennek alapján megállapítható, hogy az eljáró önálló bírósági végrehajtó az alábbiakat rögzítette a jegyzőkönyvbe. A végrehajtást kérő nem ragaszkodik az ítéletben előírt mélységben történő elhelyezéséhez a csapadékvíz elvezetésére szolgáló csőnek. Azt kéri, hogy az eredeti állapot szerint biztosítsák a csapadékvíz elvezetését. A jegyzőkönyv rögzítése szerint: „A felek megállapodnak, hogy 2003. 07. 30-ig a meghat. csel. -ben foglaltakat elvégzik. Ennek hiányában – a végrehajtást kérő bejelentése alapján – az eljárás további meghatározása céljából az iratokat a bírósághoz terjesztem be.”
A panaszos állítása szerint szóban kérte az önálló bírósági végrehajtót, hogy biztosítson további határidőt az önkéntes végrehajtásra, de szóban azt a választ kapta, hogy erre további lehetőség nincsen. Panaszos arra hivatkozik, hogy amíg a szükséges hatósági engedélyeket nem kapja meg, nem tudja a jogerős bírósági ítéletben foglaltakat teljesíteni.
Az ügy jogszabályi háttere
•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról ( Obtv) 
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában - a (2) bekezdésben foglaltak kivételével - hatóság:
j) a megyei bírósági végrehajtó és az önálló bírósági végrehajtó.
(2) E törvény alkalmazásában nem minősül hatóságnak:
e) a bíróság;
•	A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény
172. § (1) Ha a végrehajtás meghatározott cselekmény elvégzésére vagy meghatározott magatartásra, tűrésre, abbahagyásra (a továbbiakban: meghatározott cselekményre) irányul, a bíróság a végrehajtható okiratban az adóst, illetőleg a kötelezettet (e fejezetben a továbbiakban: kötelezett) - megfelelő határidő kitűzésével - felhívja az önkéntes teljesítésre.
•	A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény
28. § (1) Vízjogi engedély szükséges - jogszabályban meghatározott kivételektől eltekintve - a vízimunka elvégzéséhez, illetve vízilétesítmény megépítéséhez, átalakításához és megszüntetéséhez (létesítési engedély), továbbá annak használatbavételéhez, üzemeltetéséhez, valamint minden vízhasználathoz (üzemeltetési engedély).
•	A vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló 72/1996 (V.22.) Korm. rendelet
1. § (1) A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvényben (a továbbiakban: Vgtv.), valamint e rendeletben meghatározott, a vízgazdálkodással összefüggő vízügyi hatósági hatásköröket és a hatósági jogkört
a) a vízügyi igazgatási szervek (a továbbiakban: vízügyi hatóság),
b) a helyi önkormányzatok jegyzői
gyakorolják.
(2) Vízügyi hatósági jogkörben első fokon - ha a jogszabály eltérően nem rendelkezik - a vízügyi igazgatási szervezet feladat- és hatásköréről szóló kormányrendelet szerinti illetékes vízügyi igazgatóság, másodfokon az Országos Vízügyi Főigazgatóság jár el.
(3) A helyi vízgazdálkodási hatósági jogkört - a 25. § (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - első fokon a települési önkormányzat jegyzője, másodfokon a (4) bekezdés szerinti kivétellel az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény szerinti felettes szerv gyakorolja.
(4) Az Országos Vízügyi Főigazgatóság gyakorolja másodfokon a hatósági jogkört a 25. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott eljárásban.
3. § (1) A vízimunka elvégzéséhez, vízilétesítmény megépítéséhez (átalakításához, megszüntetéséhez) szükséges vízjogi létesítési engedélyt (hatósági hozzájárulást) az építtető (tulajdonos) köteles megszerezni. A kérelemhez a külön jogszabályban meghatározott mellékleteket - ideértve az engedélyezési terveket (tervdokumentációt) - kell csatolni.
27. § (1) E rendelet 2-14. §-aiban meghatározott vízügyi hatósági eljárásokban, valamint a közigazgatási jogorvoslati eljárásban az érdemi határozatot - a hivatalból indult eljárásokkal összefüggő jogorvoslati kérelmeket is ideértve - a kérelem előterjesztésétől számított 60 napon belül kell meghozni úgy, hogy az eljárásba bevont szakhatóságok a megkeresést követő 30 napon belül adják meg állásfoglalásukat. A vízügyi hatósághoz, mint szakhatósághoz intézett megkeresést 30 napon belül kell teljesíteni.
(2) A hivatalból indított eljárásban a vízügyi hatóság az idézésre vonatkozó általános szabályok szerint a székhelyén kívül lakó vagy tartózkodó magánszemélyt a székhelyére is idézheti, ha a személyes meghallgatást a döntéshozatallal összefüggő tényállás tisztázása szükségessé teszi.
•	18/1996. (VI. 13.) KHVM rendelet a vízjogi engedélyezési eljáráshoz szükséges kérelemről és mellékleteiről
2. § (1) A vízjogi létesítési engedély iránti kérelem tartalmazza, illetőleg ahhoz mellékelni kell:
a) az engedélyes megnevezését, címét (székhelyét);
b) a kérelem időpontjában érvényes elvi vízjogi engedély esetén a határozat számának megjelölését;
c) az engedélyezési tervek - e rendelet 2. számú melléklete szerinti - két példányát, a külön jogszabályban meghatározott tervezői jogosultság igazolását;
d) a környezeti hatásvizsgálat alapján végezhető tevékenység esetén a környezetvédelmi engedélyt;
e) az engedélyezési tervdokumentációra figyelemmel adott - külön jogszabályok szerinti - szakhatósági állásfoglalást;
f) ha a tervezett vízimunka vagy vízilétesítmény közműveket érint, a közmű kezelőjének (üzemeltetőjének) - az engedélyezési tervdokumentációra alapozott, a kérelemmel összefüggő - nyilatkozatát, illetőleg hozzájárulását;
g)
h) a tervezett vízhasználattal, vízimunka elvégzésével, a vízilétesítmény megépítésével érintett ingatlanra vonatkozó tulajdonjog igazolását, az ingatlan-nyilvántartási adatokból következő, három hónapnál nem régebbi közokirat vagy a tulajdonszerzés jogcímét egyéb módon bizonyító okirat csatolásával;
i) ha a h) pont szerinti ingatlan nem az engedélyes (építtető) tulajdona - a közcélú vízilétesítmény elhelyezését biztosító vízvezetési szolgalom alapításának esetét kivéve [Vgtv. 20. § (1) bek.] - az ingatlan igénybevételére, használatára vonatkozó jogcím igazolását, vízilétesítmény megvalósítása esetén a létesítmény tulajdonjogát is érintő, a földtulajdonossal kötött, az ingatlanhasználattal járó kölcsönös jogokat és kötelezettségeket rögzítő megállapodást.
(2) Vízjogi engedélyezési kötelezettség alá tartozó, saját célt szolgáló vízilétesítmény megvalósításhoz szükséges vízvezetési szolgalom esetén a kérelemhez a létesítmény elhelyezésével érintett ingatlan tulajdonosának és a vízjogi engedélyesnek - a külön jogszabály szerinti - megállapodását is mellékelni kell.
(3) Közcélú vízilétesítmény elhelyezéséhez szükséges, vízvezetési szolgalmi jog megállapítására irányuló kérelem [Vgtv. 20. § (1) bek.] tartalmazza, illetőleg ahhoz mellékelni kell:
a) a vízvezetési szolgalommal érintett ingatlan ingatlan-nyilvántartási adatait tartalmazó okiratot, valamint az ingatlan általános és részletes helyszínrajzát, a létesítmény megvalósításával és üzemeltetésével összefüggő vízvezetési szolgalom gyakorlásával járó tulajdoni, használati korlátozásokra történő utalást, illetőleg az ingatlan szolgalommal érintett, természetben meghatározott részének megjelölését;
b) az ingatlan tulajdonosa és a szolgalom alapítását kérő között létrejött - a korlátozás mértékének megfelelő kártalanításra vonatkozó - megállapodást vagy annak hiányában az arra utaló nyilatkozatot [Vgtv. 21. §];
c) a tulajdoni, használati korlátozásoknak az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzéséhez szükséges - külön jogszabályban  meghatározott - adatokat (Vgtv. 27. §).
Az érintett alkotmányos jogok 
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése: A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. 
A vizsgálat megállapításai
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn; feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A törvény a 2001. évi módosítását követően úgy rendelkezett, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálódási körébe tartozik a megyei bírósági végrehajtó és az önálló bírósági végrehajtó, melynek eljárásával kapcsolatban közigazgatási jogorvoslati lehetőség nincs biztosítva.
A rendelkezésre álló iratok és adatok alapján megállapítható, hogy panaszost jogerős bírósági ítélet kötelezte meghatározott cselekmény (vízi létesítmény elkészítése) elvégzésére. Az ügyben eljáró önálló bírósági végrehajtó első alkalommal önkéntes teljesítésre hívta fel panaszost, s erre 15 napos teljesítési határidőt határozott meg. A panaszos kérelmére az önálló bírósági végrehajtó 2003. június 12-én a helyszínen tájékozódott az elvégzendő munkálatok jellegéről. Ezt követően 2003. július 30-ig adott határidőt a teljesítésre. Panaszos kérelmében tájékoztatta az önálló bírósági végrehajtót, hogy az elvégzendő munkálatok vízjogi engedély kötelesek, valamint szükséges a tervvel érintett patak (mint csapadékvíz-befogadó) kezelőjének hozzájárulása is. E feltételek teljesülését panaszos időigényesnek ítélte, s kérte a végrehajtót, hogy mindezek figyelembevételével adjon ésszerű határidőt a teljesítésre.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az ismertetett hatásköri szabályozás alapján nem jogosult a jogerős bírói ítéletben foglaltak felülvizsgálatára, illetve megváltoztatására, azonban a bírósági végrehajtási eljárásban közreműködő önálló bírósági végrehajtó tevékenységét vizsgálhatja.
Figyelembe véve, hogy a jogerős bírósági ítéletben előírt vízimunkák elvégzése során a csapadékvíz elvezetésére a földfelszín alá kell elhelyezni egy vízelvezető-csövet, amely egy patakba, mint befogadóba jut, az idézett jogi szabályozás szerint (1995. évi. LVII. törvény 28. § (1) bekezdés) szükséges a jogerős vízjogi engedély beszerzése. A rendelkezésre álló adatok alapján a vízjogi engedély kiadása az illetékes vízügyi igazgatóság hatáskörébe tartozik. A vízügyi igazgatóság eljárását meghatározó jogi szabályozás szerint az engedély kiadásához szükséges kérelem mellékleteinek tartalmaznia kell az elkészített tervdokumentációt, valamint az érintett szakhatóságok állásfoglalásait, s valamennyi mellékletet, amelyet a 18/1996. (V.13.) KHVM rendelet 2. §-a előír. Mindezeket a dokumentumokat, illetve szakhatósági állásfoglalásokat a kérelmező ügyfélnek kell beszereznie. A 72/1996 (V.22.) Korm. rendelet 27 § (1) bekezdése alapján a kérelem és mellékleteinek benyújtásától számított 60 nap alatt kell az elsőfokú vízügyi hatóságnak (illetékes vízügyi igazgatóság) az érdemi határozatot meghoznia. Az elsőfokú határozat ellen rendelkezésre áll a közigazgatási jogorvoslat lehetősége is. Csak a jogerős vízjogi engedély birtokában végezhetők el a vizimunkák, amelyeket a bíróság jogerős ítélete előír.
A jogerős bírósági ítéletben foglaltak nem mentesítenek az előírt cselekmények elvégzéséhez szükséges hatósági engedélyek beszerzése alól. Jelen ügyben ez a jogerős vízjogi engedély, amelynek beszerzése a fentiek alapján jelentős időt vesz igénybe. A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 172. § (1) bekezdése alapján meghatározott cselekmény végrehajtása esetén megfelelő határidő kitűzésével kell felhívni a teljesítésre a kötelezetett. Az előírt cselekmény sajátosságára, az érintett hatóság eljárási határidejére tekintettel szükséges tehát meghatározni a végrehajtási eljárás során az önkéntes teljesítés határidejét.
Mindezek alapján megállapítom, hogy az ügyben eljárt önálló bírósági végrehajtó azzal, hogy a jogerős bírósági ítéletben előírt meghatározott cselekmény sajátosságait, a hatósági engedélyek beszerzésének szükségességét figyelmen kívül hagyva állapította meg a teljesítés határidejét, az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem az eljáró önálló bírósági végrehajtót, hogy az elvégzendő meghatározott cselekmény sajátosságait (szükséges nyilatkozatok, szakhatósági állásfoglalások beszerzése), valamint a szükséges hatósági eljárás lefolytatásának idejét figyelembe véve állapítsa meg a teljesítés határidejét.
Felkérem az önálló bírósági végrehajtót, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról és a megtett intézkedésekről 30 napon belül szíveskedjék értesíteni.

Budapest, 2003. július 31.

Lenkovics Barnabás