OBH 3322/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása
Az országgyűlési biztos, illetve az országgyűlési biztos általános helyettese 2003. május 12-14. között általános vizsgálatot végzett Békés megyében. Ennek keretében került sor a földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (Fkbtv.) egyes rendelkezései végrehajtásának vizsgálatára a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Békés Megyei Földművelésügyi Hivatalánál (FM Hivatal).
A hivatalból indított vizsgálat célja volt annak feltárása, hogy a részarány-tulajdonnak megfelelő termőföld kiadási munka hol tart a megyében; hány aranykorona értékű termőföld vár még kiadásra; mely időpontban várható az utolsó földkiadási határozat FM Hivatal által történő kiadmányozása. A vizsgálat kiterjedt arra is, hogy a 4000 Ft/aranykorona érték szerinti kártalanítás hány aranykorona értékű részarány-tulajdont érintett, illetve, hogy a földalapok kijelölésével nem érintett föld, valamint a kárpótlási árverésen el nem adott föld nevesítése hol tart; továbbá arra is, hogy az FM Hivatal által árverésre bocsátott termőföldek értékesítése hogyan alakult; s hogy az FM Hivatal által vezetett sorsolások ellen a jogosultak éltek-e kifogással (jogorvoslattal).
Az FM Hivatal vezetője, valamint helyettes vezetője és a földkiadási munka végrehajtásáért felelős osztályvezetője adott tájékoztatást az Fkbtv. végrehajtásának tapasztalatairól és bocsátott a vizsgáló rendelkezésére iratokat, adatokat.
A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése rögzíti, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése kimondja, hogy "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
•	A földkiadásra vonatkozó alapvető szabályokat az 1993. január 23. napján hatályba lépett - s ezt követően többször módosított - Fkbtv. tartalmazza. 
Az Fkbtv. 2. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "A részarány-földtulajdonként nyilvántartott termőföldekkel kapcsolatos - e törvényben meghatározott - ügyekben a részarány-földtulajdonosok közgyűlése által megválasztott földkiadó bizottság jár el."
Az Fkbtv. 5. § (1) bekezdése szerint "A földkiadási eljárás a részarány-földtulajdonos kérelmére indul. A földkiadási kérelmet a részarány-földtulajdonos e törvény hatálybalépését követő 60 napon belül nyújthatja be a földjét használó szövetkezet gazdálkodási területén működő földkiadó bizottságnál."
Az Fkbtv. 7/A. § (3) bekezdése azt rendeli, hogy "Ha a részarány-tulajdon rendezésére elkülönített földalapok AK értéke és a szövetkezetnél a földkiadásra még fel nem használt és a részarány-földtulajdon kiadására felhasználható egyéb területek nem fedezik az igényeket, azok a részarány-tulajdonosok, akik kérelmüket az 5. § (1) bekezdése szerinti határidőben nem nyújtották be, vagy igényüket rajtuk kívül álló okból nem elégítették ki, az államtól kártalanításra jogosultak 4000 Ft/AK értékben."
A. (4) bekezdés előírja, "A földhivatal az adott szövetkezetet érintő valamennyi földkiadással kapcsolatos ingatlan-nyilvántartási bejegyzésről az utolsó határozat jogerőre emelkedését követő 60 napon belül értesíti az illetékes FM hivatalt. Az FM hivatal az értesítés alapján határozattal dönt a (3) bekezdés szerinti kártalanításról."
Az Fkbtv. 9/A. § (4) bekezdése úgy szól, hogy "Amennyiben a földkiadó bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy a folyamatban lévő ügyeket 1996. december 31-ig befejezi, a működése - feltéve, hogy a részarány-földtulajdonosok közgyűlése a (3) bekezdés szerint másképp nem döntött - eddig az időpontig meghosszabbodik. A földkiadó bizottság erről az illetékes FM hivatalt értesíti."
Az Fkbtv. 9/B. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz."
A (3) bekezdés szerint "A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz. Az iratok megőrzéséről az FM hivatal gondoskodik."
A (4) bekezdés úgy szól, hogy "A földkiadás során az FM hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályai szerint jár el."
Az Fkbtv. 9/C. § (1) bekezdése szerint "Azon részarány-tulajdonosok részére, akik az 5/B. § (1)-(2) bekezdése szerinti határidőben kérték részarány-tulajdonuk önálló ingatlanként történő kiadását az FM Hivatal nyilvános sorsolást tart a földek kiadását illetően, amelynek során a nyilvántartott AK értékeik figyelembevételével a földrészletek vonatkozásában kizárólag a kiosztási sorrendet állapítja meg."
A (10) bekezdés úgy rendelkezik, hogy "A sorsolás szabálytalan lebonyolítása ellen az, akinek jogos érdekét érinti vagy sérti, törvénysértésre hivatkozással a sorsolás lebonyolítását követő 48 órán belül kifogást nyújthat be az illetékes FM hivatalnál a Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatalhoz címezve."
Az Fkbtv. 9/D. § (1) bekezdése deklarálja, hogy "Aki az 5/B. § (1) szerinti határidőben nem nyújtott be kérelmet a még kiadatlan igazolt Ak értéke ellenében - választása szerint - a Nemzeti Földalap földkészletéből termőföldet igényelhet vagy pénzbeni kártalanításra tarthat igényt 4000 Ft/AK értékben."
Az Fkbtv. 12. § (5) bekezdése arról rendelkezik, hogy "A szövetkezet használatában lévő, vagyonnevesítéssel nem érintett, kivett területeket (felhagyott külszíni bányák, tavak, vízállások, mocsarak, holtágak stb.) és a halastavakat a részarány-tulajdonú földek kiadására fel kell használni, azonban a jogosult az ingatlan elfogadására nem kötelezhető. Az ingatlanok tényleges művelési ágát meg kell állapítani, a földminősítést el kell végezni, ha pedig ez nem lehetséges, a területet a település legalacsonyabb AK értékű szántó, a halastavat a legmagasabb AK értékű szántó AK értékével kell figyelembe venni. A halastóban lévő halállomány értéke, valamint a halastó létesítéséhez szükséges építmények értéke AK értékben ki nem fejezett értéknövekedésnek minősül. A tulajdonjog ingatlan-nyilvántartási bejegyzése során a földrészletet a tényleges állapot szerint kell a nyilvántartásba felvenni.
A (6) bekezdés rendelkezései szerint: "Amennyiben további AK hiány kielégítéséhez már nem szükséges, az (5) bekezdésben megjelölt ingatlanokat az Ámt. 25/A. §-ában foglaltak figyelembevételével árverésen kell értékesíteni."
•	A szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény hatálybalépéséről és az átmeneti szabályokról szóló 1992. évi II. törvény (Ámt.) 25. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A Kpt. szerinti, árverésre való kijelöléssel nem érintett valamennyi földet a tagok, a Kpt. 17. §-ában meghatározott mértékű földet pedig a tagok és az alkalmazottak tulajdonába kell adni, kivéve, ha a jogosult e jogáról lemond. A tulajdonba adásra a vagyonnevesítés szabályait kell megfelelően alkalmazni."
A (3) bekezdés szerint "A Kpt. szerinti árverés lebonyolítása után megmaradó szövetkezeti tulajdonú földet a vagyonnevesítés szabályainak megfelelő alkalmazásával a tagok tulajdonába kell adni."
Az Ámt. 25/A. § (1) bekezdése azt rögzíti, hogy "Ha a jogutód nélkül megszűnt, illetve a törvény hatálybalépését követően megszűnő szövetkezet után marad fel nem osztott termőföldvagyon, azt az FM hivatal árverésen értékesíti."
A (2) bekezdés azt rendeli, hogy "Ha a részarány-tulajdon kielégítését követően 100 AK-nál kisebb értékű földterület marad a szövetkezet használatában, és ennek felosztása során az egy főre jutó hányad a 0,5 AK-t nem éri el, az FM hivatal az (1) bekezdésben foglaltak szerint jár el."
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 4. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja."
A (2) bekezdés szerint "Ha a közigazgatási szerv a felettes szervének utasítására nyolc napon belül nem hoz érdemi határozatot - a (3) bekezdésben foglaltak kivételével -, a felettes szerv az ügyfél kérelmére az ügyet magához vonja. A felettes szerv az ügyben első fokon jár el, vagy az elsőfokú eljárásra a mulasztóval azonos hatáskörű közigazgatási szervet - azzal egyetértésben - jelöl ki. A kijelölt közigazgatási szerv - ha jogszabály másként nem rendelkezik - harminc napon belül érdemi határozatot hozni köteles."
Az (5) bekezdés úgy szól, hogy "Ha nincs felettes szerv, illetőleg a felettes szerv intézkedési vagy eljárási kötelezettségének nem tesz eleget, a megyei (fővárosi) bíróság a fél kérelmére nemperes eljárásban kötelezi a közigazgatási szervet az eljárás lefolytatására."
Az Áe. 15. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
Az (5) bekezdés azt rendeli, hogy "Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell."
A vizsgálat feltárta, hogy az országosan kiadásra kerülő 56 millió 400 ezer aranykorona értékű részarány-tulajdonnak megfelelő termőföldből a legtöbbnek a kiadására e megyében került sor.  A földkiadó bizottságok tevékenysége a megyében lévő 89 gazdálkodó egység gazdálkodási területén lévő termőföld kiadására terjedt ki. A földkiadó bizottságok működésük megszűnéséig - 1996. december 31. napjáig - a megye közigazgatási területén lévő termőföldekből a részarány föld-magántulajdonosokat megillető 5.572.587 aranykorona értéknek megfelelő földből 1.722.605 aranykorona értékű földet adtak ki.
A földkiadó bizottságok tevékenységének megszűnését követően a földkiadási feladatokat a 89 gazdálkodó egység gazdálkodási területén 1997. január 1. napjától az FM Hivatal vette át, melynek feladatát képezte ettől az időponttól a földkiadó bizottságok által ki nem adott részarány-tulajdonnak megfelelő 3.849.447 aranykorona értékű föld kiadása is.

A Megyei FM Hivatal 1997. január 1. napjától a már említett 3.849.447 aranykorona értékű termőföldből 2003. I. negyedév végéig 3.764.639 aranykorona értékű földet - ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozattal 124.845 arra jogosultnak - már kiadott, s így 2003. április 1. napjától 84.808 aranykorona értékű részarány-tulajdonnak megfelelő termőföld vár kiadásra, melyből mindössze 30 ezer aranykorona értékű a beviteli kötelezettség alapján keletkezett részarány-tulajdon. A kapott tájékoztatás szerint a még ki nem adott 84.808 aranykorona értékű részarány-tulajdonnak megfelelő föld 80 %-ának határozattal való kiadása 2003. év végéig, további 20 %-ának tulajdonba adása pedig várhatóan 2004. év közepéig megtörténik.
A még ki nem adott 84.808 aranykorona értékű részarány-tulajdonnak megfelelő termőföld határozattal való kiadása a megyében lévő 89 gazdálkodó egységből 42 gazdálkodó egységet érint, mivelhogy további 47 gazdálkodó egység gazdálkodási területét érintően a földkiadási munka befejeződött. Az említett 42 gazdálkodó egység közül 17 gazdálkodó egységben várhatóan ez év végéig, további 25 gazdálkodó egységben pedig a jövő év közepéig  befejeződik a földkiadási munka az esetben, ha e feladatok végrehajtását elhúzódó peres ügyek nem akadályozzák.
Arra a kérdésre, hogy a részarány-tulajdonnak megfelelő föld teljes mértékben való kiadására - azaz az idézett törvényhely szerinti utolsó földkiadásról rendelkező földkiadást teljesítő FM hivatali határozat kiadmányozására - várhatóan mikor kerül sor, az FM Hivatal képviselői azt a tájékoztatást adták, hogy az utolsó földkiadási határozat kiadmányozására várhatóan 2004. II. negyedév végén kerül sor.
A vizsgálat során az is megállapítható volt, hogy az Fkbtv. rendelkezései szerinti kártalanítás 354 jogosultat érintett. Az említett kártalanítás 3.366 aranykorona értékű részarány-tulajdonra terjedt ki, mely a Hivatal által határozattal kiadott termőföldek aranykorona értékéhez viszonyítva számottevőnek nem tekinthető.
A vizsgálat azt is megállapította, hogy nem fordult elő olyan eset, hogy a hivatal által lebonyolított sorsolás ellen az arra jogosultak 48 órán belül kifogással (jogorvoslat) éltek volna. A Hivatal által hozott földkiadási határozatok ellen 2002. évben 197 fellebbezést nyújtottak be az arra jogosultak, amelyből 180-at a hivatal saját hatáskörben intézett el, további 17 kérelem másodfokú elbírálásra való felterjesztésére került sor. A jogosultak kérésére felülbírált elsőfokú határozatok mindegyikének helyben hagyására került sor. Mindössze egy jogosult támadta meg bíróság előtt az elsőfokú határozatot jóváhagyó másodfokú döntést. Az ügyben a bíróság a keresetet elutasította.
A vizsgálat megjegyzi, hogy a törvény rendelkezései szerinti árveréseket még nem tartottak, annak csak előkészítéséig jutottak el. Ezért az előkészített árverések mielőbbi megtartásának szükségességére hívtam fel a Hivatal vezetőinek a figyelmét.
A kapott tájékoztatás szerint a maradvány földek nevesítése sem a működő – sem a felszámolás alatt lévő – gazdálkodó egységek esetében a földkiadási munkát nem gátolja. Ugyanez a megállapítás vonatkozik a Hivatal által végzett földkiadási munka folytatásához szükséges pénzügyi feltételek biztosítására is.
A vizsgálat azt tapasztalta, hogy az egy évtizede tartó földkiadási munkát – jelentősségéhez mérten – a megyében különös figyelem kísérte. A termőföld részarány-tulajdonosok általában elégedettek a Hivatal által végzett földkiadási munkával.
A vizsgálat tapasztalta, hogy az FM Hivatal vezetése a részarány-tulajdonnak megfelelő föld mielőbbi kiadását, és a földkiadási munka mielőbbi befejezését kiemelt feladatként kezeli. Tapasztalható volt az is, hogy a földkiadási tevékenységet végző munkatársak is felkészültek, és tevékenységüket az Fkbtv. rendelkezései szerint nagy körültekintéssel, színvonalasan, a részarány-tulajdonosok megelégedése mellett végzik.
Vizsgálatom során a földkiadási munkával összefüggésben az alkotmányos jogok megsértését eredményező olyan visszásságot nem tapasztaltam, mely okot adott volna intézkedés kezdeményezésére.
Jelentésem egy példányának megküldésével - a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Békés Megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét, valamint - a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztert is tájékoztattam.

Budapest, 2003. június 10.

Lenkovics Barnabás