Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3216/2003. sz. ügyben

Előadó: dr. Várady Eszter
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara Békéltető Testületének eljárását kifogásolta.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált demokratikus jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja miatt indult.
Eljárásom során - rövid úton - tájékoztatást kértem a panasszal érintett testülettől, és kértem a keletkezett dokumentumok rendelkezésemre bocsátását.

A megállapított tényállás 
A panaszos a csepeli, Kossuth Lajos u. 47. szám alatti Sooter’s üzlet eljárásával összefüggő, fogyasztóvédelmi jellegű panaszával a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara Békéltető Testületéhez fordult.
Az értesítéseknek megfelelően a testület által tartott tárgyalásokon megjelent, a tárgyalásról készült jegyzőkönyvet azonban kérése ellenére nem bocsátottak rendelkezésére. Szóban azt a tájékoztatást kapta, hogy a határozat egy példányát lakóhelyére kézbesítik. Az utolsó egyeztető tárgyalásra 2001. április 25-én került sor. A panasztevő 2001. szeptember 10-én - eredménytelen várakozására tekintettel - levélben kérte a testülettől az ígért határozatot. Választ nem kapván 2002. szeptember 10-én ajánlott levélben megismételte határozat iránti kérelmét. Értesítést, illetőleg határozatot a mai napig nem kapott. 

Az ügy jogszabályi háttere
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.)
17. § (1) A szóbeli kérelemről, az ügyfél, a tanú, a szakértő meghallgatásáról és a szemle lefolytatásáról - ha az ügyfél kéri, vagy az eljárás érdekében egyébként szükséges -, továbbá a tárgyalásról egyidejűleg jegyzőkönyvet vagy hangfelvételt (a továbbiakban együtt: jegyzőkönyv) kell készíteni. (2) A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, a jegyzőkönyv készítésének helyét és idejét, a meghallgatott személy természetes személyazonosító adatait és lakcímét, a jogokra és kötelezettségekre való figyelmeztetést, továbbá az ügyre vonatkozó lényeges nyilatkozatokat és megállapításokat, végül - írásban készült jegyzőkönyv esetén - a meghallgatott személy, a köztisztviselő és a jegyzőkönyvvezető aláírását. (3) A szóbeli kérelemről nem kell jegyzőkönyvet készíteni, ha a közigazgatási szerv a kérelmet azonnal teljesíti, és az ügy elintézésére vonatkozó szabályok szerint elegendő a teljesítést az iratra feljegyezni vagy a nyilvántartásba bevezetni.
45. § (1) A határozatot kézbesítés útján kell közölni, a jelen levő ügyféllel azonban - ha jogszabály nem zárja ki - kihirdetés útján is közölni lehet. Jogszabály lehetővé teheti a határozat - beleértve az 50-53. §-ban foglaltakat is - elektronikus dokumentumban történő kézbesítését. (2) Ha jogszabály elrendeli, a közlés közszemlére (közhírré) tétel útján történik. (3) Közveszély, életveszély, jelentős vagy helyrehozhatatlan kár veszélye esetében a határozatot távközlési eszköz útján is közölni lehet. A közlés időpontját az iratra fel kell jegyezni. (4) A határozatot meg kell küldeni vagy arról tájékoztatást kell adni a jogszabályban meghatározott szervnek (személynek), valamint az ügyben eljárt szakhatóságnak.
46. § (1) A határozat kihirdetését jegyzőkönyvbe kell foglalni. (2) A kihirdetett határozatot az ügyfélnek - ha kéri - nyolc napon belül meg kell küldeni.

A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény
33. § (4) A tanács határozatát a határozathozatal napján hirdeti ki. A kihirdetett határozat írásba foglalt egy-egy példányát legkésőbb nyolc napon belül meg kell küldeni a feleknek és a területileg illetékes fogyasztóvédelmi felügyelőségnek. 
34. § (1) A tanács határozata nem érinti a fogyasztónak azt a jogát, hogy igényét bírósági eljárás keretében érvényesítse. (2) A tanács határozata ellen fellebbezésnek nincs helye, a határozat érvénytelenítése azonban kérhető a bíróságtól, a (3) bekezdésben meghatározottak szerint.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatában megállapította azt, hogy ma a közigazgatási szervezet két alrendszerre bomlik: az államigazgatásra és az önkormányzati igazgatásra. Az utóbbi körébe nem csupán a helyi és a területi önkormányzatok tartoznak, hanem azok az egyre növekvő számú köztestületek - így a szakmai kamarák és ehhez kapcsolódó testületek - is, amelyek törvényi felhatalmazás alapján közfeladatokat látnak el, így egyebek között az Áe. hatálya alá tartozó döntéseket hoznak.
Mint arra a törvényhez fűzött kommentár is rámutat, az államigazgatási eljárás alanyainak az Áe. széles körben biztosít jogot arra, hogy a különböző nyilatkozatokat, bejelentéseket, kérelmeket, véleményeket szóban tegyék meg. Az elhangzott nyilatkozatokhoz különböző jogi jelentőségű következmények fűződnek, ezért nagyon fontos, hogy a szóbeli eljárási cselekmények megtörténte, annak időpontja igazolt legyen, azok tartalma későbbiekben is rendelkezésre álljon. Emiatt a szóbeli közléseket írásba kell foglalni.
A rögzítés eszközei a jegyzőkönyv, a hangfelvétel és a feljegyzés.
A jegyzőkönyv a szóbeli közlés, valamint észlelés hiteles írásba foglalásának eszköze és formája. A jegyzőkönyv készítése meghatározott esetekben kötelező, más esetekben a közigazgatási szerv dönthet arról, hogy az egyes eljárási cselekményeket jegyzőkönyvbe foglalja-e vagy nem. Az Áe. 17. § (1) bekezdése határozza meg, hogy mikor, milyen eljárási cselekmények jegyzőkönyvbe foglalása kötelező. Kötelező jegyzőkönyvet felvenni e törvény rendelkezése alapján a szóbeli kérelemről, az ügyfél, a tanú, a szakértő meghallgatásáról és a szemle lefolytatásáról - ha az ügyfél kéri vagy az eljárás érdekében egyébként szükséges, továbbá a tárgyalásról. Maga az Áe. is rendelkezik e szakaszon kívül is kötelezően jegyzőkönyv felvételéről. Az Áe. 46. § (1) bekezdése szerint kötelezően jegyzőkönyvbe kell foglalni a határozat kihirdetését.
A jegyzőkönyv-készítés kötelező eseteinek meghatározásán kívül tartalmazza az Áe. 17. § (1) bekezdés a jegyzőkönyv-készítés időpontját. A jegyzőkönyvet a rögzítendő eljárási cselekménnyel egyidejűleg kell készíteni, vagyis azokkal párhuzamosan. A törvény előírja azt is, hogy a jegyzőkönyv milyen elemeket tartalmazzon. A jegyzőkönyvből ki kell derülnie, hogy hol és mikor készült, milyen eljárási cselekményről, valamint annak, hogy az valóban megtörtént-e.
A jegyzőkönyv akkor bír bizonyító erővel, ha az hiteles. A hitelességet az aláírások biztosítják. A jegyzőkönyvet a meghallgatott személy, a köztisztviselő és a jegyzőkönyvvezető írja alá. Az aláírások bizonyítják az abban foglaltak megtörténtét, az elhangzottak valódiságát. A meghallgatott személyek előtt a jegyzőkönyvet aláírást megelőzően fel kell olvasni. Az ügyfél kérelmére a jegyzőkönyvről másolat adható. A hiteles másolat illetékköteles. A jegyzőkönyvet minden esetben be kell iktatni és az ügy irataival együtt tárolni.
A kifejtetteken felül a fogyasztóvédelemről szóló törvény is kifejezetten előírja a határozat kihirdetését, továbbá annak kézbesítését is (33. § (4) bekezdés)
Fentiekre tekintettel a vizsgálat során megállapítottam, - többszöri rövid úton történő megkeresésem és a rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján - hogy a kamara békéltető testülete visszásságot okozott a jogállamiságból levezethető tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal összefüggésben, mikor panaszos és a Sooter’s Hollywood Kft. gazdálkodó szervezet között keletkezett jogvitával kapcsolatban hozott határozatát nem közölte kézbesítés útján a panaszossal, illetőleg a közlés másik formája, a kihirdetés nem, illetve nem  szabályszerűen történt. Ez utóbbit bizonyító jegyzőkönyv ugyanis egyáltalán nem készült.

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a Budapesti Békéltető Testület elnökét, hogy a megállapított alkotmányos visszásság orvosolása érdekében szerezzen érvényt a konkrét esetben a megjelölt jogszabályokban foglaltaknak; továbbá intézkedjenek az iránt, hogy munkatársai az eljárási jogszabályokat és a bennük testet öltő garanciákat mindenkor maradéktalanul betartsák.
Kérem, hogy kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjáról, intézkedéseiről az Obtv. 21. § (2) bekezdése értelmében 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjen. 

Budapest, 2004. június 4.
Lenkovics Barnabás