OBH 3174/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Tasi Katalin
A vizsgálat megindulása:
	Egy korábbi beadványában (OBH 2712/2003. számon) panaszos terhesség-megszakítása térítési díjának megfizetésében kérte az Országgyűlési Biztos Hivatalának segítségét. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) hatásköri szabályai nem teszik lehetővé, hogy a biztos egyedi esetekben anyagi támogatást nyújtson a hozzá fordulóknak. A panasz - jellegéből kifolyólag - gyors, azonnali eljárást, a panaszos jogairól való haladéktalan tájékoztatását igényelt, így rövid úton, telefonon tájékoztattam beadványt, tevőt az országgyűlési biztos eljárásának feltételeiről, a helyzetre vonatkozó hatályos jogszabályok rendelkezéseiről és arról, hogy a beavatkozás költségeit az Országgyűlési Biztos Hivatala semmiképpen nem tudja átvállalni. Ezt a tájékoztatást panaszos tudomásul vette, elfogadta, és a továbbiakban nem kérte az országgyűlési biztos segítségét. 
	A panasz vizsgálata kapcsán azonban mind panaszos, a panasszal érintett kórház, a kórházban dolgozó betegjogi képviselő, mind, pedig a panaszos lakhelye szerinti önkormányzat családvédelmi szolgálata eltérő tartalmú információt, az események lezajlásának különböző variációit mondta el az ombudsmani hivatal munkatársának. A panasz elintézése során olyan információk, szabályozatlanságra utaló jelek kerültek látóterembe, melyek alapján indokoltnak láttam Obtv. 16. § (2) bekezdése értelmében, saját hatáskörömben vizsgálatot indítani, mert felmerült az emberi méltósághoz fűződő jog – összefüggésben a szociális biztonsághoz, és a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal – sérelmének gyanúja. 
Érintett alkotmányos jogok:
•	1949. évi XX. törvény – A Magyar Köztársaság Alkotmánya
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani. 
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
Egyéb kapcsolódó jogszabályok:
•	1992. évi LXXIX. törvény a magzati élet védelméről
Idézett szakaszait lásd a Mellékletben!
•	32/1992. (XII. 23.) NM rendelet a magzati élet védelméről szóló 1992. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról
Idézett szakaszait lásd a Mellékletben!
A megállapított tényállás:
	Az Obtv. 18. §-ban foglalt felhatalmazás alapján a következő szerveket kerestem meg és kértem felvilágosításukat: 
1.	A Nyugdíjfolyósító Igazgatóságtól kértem az eredeti panaszosnak folyósított ellátások felsorolását. Ennek azért volt jelentősége, mert a kórház térítési díjtérítési szabályzatának melléklete - a magzati élet védelméről szóló 1992. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról szóló 32/1992. (XII. 23.) NM rendelet 4/a. számú mellékletében foglaltakkal összhangban - a kérelmezőnek juttatott egyes ellátásokhoz igazodva alakította ki a súlyos válsághelyzet esetére hivatkozással történő terhesség-megszakítások szociális kedvezmény figyelembe vételével történő igénybevételének kategóriáit. 
2.	Hasonló indokból kértem Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalát a panaszosnak folyósított juttatások kivonatának megküldésére, valamint kértem az Országgyűlési Biztos Hivatala számára a családvédelmi szolgálat terhesség-megszakítás tárgyában tett eljárásai dokumentációjának megküldését is. 
3.	Harmadsorban kértem a kórházban, hatályban lévő, térítési díjszabályzat, valamint az annak 11. oldalán szereplő eljárás (az egyes egészségügyi ellátások térítési díja méltányossági alapon történő elengedésének és mérséklésének rendje) esetében a döntési jogkör akadályoztatás esetén való delegálásáról alkotott szabályzat megküldését valamint az alkalmazott gyakorlatról való tájékoztatást. Kértem a kórház főigazgatóját, hogy tájékoztasson a művi terhesség megszakítások során betartandó szabályok megtartásának rendjéről, a kórházukban kialakult gyakorlatról a terhesség regisztrációjától a terhesség megszakításának végrehajtásáig, különös tekintettel arra, hogy az eljárás során kinek (orvos, védőnő) milyen tájékoztatási kötelezettsége áll fenn, és ennek hogyan tesznek eleget, illetve hogyan adminisztrálják.
	A kórház 2003. február 13-tól érvényes térítési díjszabályzata (a továbbiakban: Tdsz.) egyszerű műtétre esetenkénti 25.000 forintos térítési díjat írt elő (Tdsz. 23. oldal). A Tdsz. 39. illetve 40. oldalán a terhesség-megszakítás és a laproscopiás művi meddővé tétel beavatkozások egyaránt az egyszerű beavatkozás kategóriában vannak feltüntetve. Az ehhez kapcsolódó, a súlyos válsághelyzetre alapozott terhesség-megszakítás szociális kedvezmény figyelembe vételével történő igénybevételére vonatkozó 2002. február 1-től hatályos, az Egészségügyi Közlöny 2000. évi 7. számában (2002.április 4. 966.oldal) megjelent, a terhesség-megszakítás térítési díjairól szóló OEP közlemény a műtét teljes térítési díjaként 20433 forintot tüntet fel. A magzati élet védelméről szóló 1992. évi LXXIX. törvény végrehajtására kiadott 32/1999. (XII.23.) NM. rendelet (R.) 4/a. számú mellékletében az 1. pont alatt felsorolt juttatásokban részesülők számára az OEP közlemény értelmében a térítési díj 30%-át, azaz 6130 forintot, az R. 2. és 3. pontjában felsorolt juttatások igénybe vevőinek 50%-ot, azaz 10217 forintot kell fizetniük a beavatkozásért. Az R. 4. pontjában szereplő juttatásokban részesülőknek ez a beavatkozás térítésmentes. A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság által rendelkezésre bocsátott iratok alapján arra a megállapításra jutottam, hogy az csupán 50%-os kedvezmény igénybevételére jogosította volna a kérelmezőt. A családvédelmi szolgálat jegyzőkönyvéből megállapítható, hogy a 30%-os kedvezményt a 03-1503-2/2003. számú, kiegészítő családi pótlék folyósításáról rendelkező önkormányzat által kiadott határozatra hivatkozva engedélyzték. 
	A Védőnői szolgálat által vezetett naplóból az derült ki, hogy panaszos már 2003. áprilisában bizonytalanságának adott hangot a terhesség-megszakítást illetően, és az első határozott szándékát követően úgy nyilatkozott, hogy amennyiben nincs orvosi indikáció, nem biztos a szándékában. Ezt követően az első előjegyzett műtéti időpontban nem jelent meg a kórházban. Április 29-én azonban ismét azon szándékát adta elő, hogy, bár meg akarta tartani terhességét, magánéleti válságba jutott, egyedül maradt, valamint bérelt lakásának tulajdonosa sem hajlandó fenntartani a bérleti szerződést, amennyiben ő újabb gyermeknek ad életet, ezért ismételten kérte a műtét elvégzését, ám az újonnan előjegyzett időpontban sem jelent meg. Az újra kitűzött (harmadik) alkalommal megjelent a kórházban, de a védőnői feljegyzés szerint „a csekket a műtéthez nem tudta befizetni, ezért a műtétet nem végezték el, bár az orvos szerint az éppen beleesett az elvégezhetőség szakaszába”. 
	A kórház térítési díj szabályzatának 11. oldalán szerepelnek a térítési díj méltányossági alapon történő elengedése és mérséklésének rendjére vonatkozó szabályok. Ezek személyi és családi körülményekre tekintettel különös méltánylást érdemlő esetben a főigazgató jogkörébe utalják a térítési díj mérsékléséről vagy elengedéséről való döntést. A 2. pont értelmében „a térítési díj mérsékelhető, vagy akár el is engedhető az alábbi esetekben: […] e.) ha saját háztartásában 3, vagy több gyermek ellátásáról gondoskodik, […] g.) továbbá a főigazgató által megállapított egyéb különös méltánylást érdemlő esetekben.” Mivel méltányossági döntésekről van szó, az engedélyezésük vagy nem engedélyezésük okára nem terjedhet ki vizsgálatom. A rendelkezésemre álló adatok alapján az sem állapítható meg, hogy az eredeti beadvány panaszosa kérte volna írásban a terhesség-megszakítás díjának elengedését. Ezt csak a meddővé tételre irányuló eljárás esetében tette meg, amit a kórház főigazgatója engedélyezett is. 
	A panaszos későbbi előadásából azonban az derül ki, hogy ténylegesen – korábbi nyilatkozataival ellentétben - képtelen volt kifizetni a díjat, és szóban kérelmezte annak elengedését. Mivel azonban szóbeli kérelme előadásának időpontjában a főigazgató nem tartózkodott a kórház területén, nem volt senki, aki a térítési díj elengedéséhez hozzájárulhatott volna. Figyelembe kell venni, azonban azt is, hogy a szóbeli kérelem előadása időben egybe esett azzal a vizsgálattal, amely során a kezelő orvos azt állapította meg, hogy a kérelmező bizonytalan a terhesség-megszakításra irányuló szándékában, az orvosi indikáció, pedig nem egyértelműen megalapozott. 
	A védőnői napló áttanulmányozásából megállapítottam, hogy panaszos több alkalommal is hangot adott bizonytalanságának a terhesség megszakításával kapcsolatban (április 16.) hasonlóképpen bizonytalanságot jegyeztek fel a családvédelmi szolgálat munkatársai is (április 11.). Az iratokból megállapítható, hogy panaszost teljes körűen tájékoztatták jogairól és lehetőségeiről. 
A vizsgálat megállapításai:
	A vizsgálatra okot adó események idején – tekintettel az ügy természetére – az országgyűlési biztos csak a rövid úton – jellemzően telefonon – beszerzett információkra tudott hagyatkozni és az így rendelkezésére bocsátott információk alapján kezdte vizsgálatát. Azonban az utóbb beszerzett dokumentációk alapján az volt megállapítható, hogy panaszos szóbeli előadása eltér mind az önkormányzat, mind, pedig a védőnői szolgálat hivatalos dokumentumaiban, feljegyzéseiben foglaltaktól. 
	A rendelkezésemre álló adatok alapján megállapítom, hogy a vizsgált intézményben az ügyfél tájékoztatásával, a szociális biztonsághoz és a lehető legmagasabb szintű egészéghez való jogával kapcsolatban alkotmányos visszásság nem áll fenn. 
	Továbbá megállapítom azt is,  hogy mind a családsegítő szolgálat, mind, pedig a védőnői szolgálat a lehető legnagyobb körültekintéssel, szakmai gondossággal járt el panaszos jogaira való kioktatása, válsághelyzete kezelése során.
	Az egyetlen vitatható körülmény, amelyet a vizsgálat feltárt, az a kórházban a méltányossági jogkör gyakorlásának helyettesítésére irányuló szabályozás, delegáció hiánya. Erre vonatkozó szabályzatot kifejezett kérésem ellenére sem tudott a rendelkezésemre bocsátani a kórház. Ezért az Obtv. 17. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömnél fogva jövőbeni gördülékenyebb ügyintézés, és a hatáskörök tiszta, áttekinthető szabályozottsága érdekében javaslom Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Erzsébet Kórház és Rendelőintézete főigazgatójának, hogy saját hatáskörében gondoskodjon a térítési díjak elengedésére vagy mérséklésére vonatkozó főigazgatói méltányossági jogkör delegációjának szabályozásáról arra az esetre, amikor döntés meghozatalára távolléte vagy egyéb akadályoztatása miatt nincs lehetősége.
Budapest. 2003. október 6.
Lenkovics Barnabás
Melléklet
Az OBH 3174/2003. számú ügyhöz

Alkalmazott jogszabályi rendelkezések:
•	1992. évi LXXIX. törvén a magzati élet védelméről
16. § (1) A beavatkozás költségeit az Egészségbiztosítási Alap fedezi, amennyiben a terhesség megszakítására a biztosítással rendelkező állapotos nőnél vagy magzatánál fennálló egészségi ok miatt kerül sor.
(2) Az (1) bekezdésben nem említett esetben a terhesség-megszakításért fizetendő díj megegyezik a társadalombiztosítás szerinti finanszírozás mindenkori összegével. A díj megfizetésének részletes szabályait - ideértve a szociális helyzettől függő kedvezmények mértékét is - az egészségügyi miniszter rendeletben határozza meg.
(3) Az Egészségbiztosítási Alap a terhesség-megszakítás társadalombiztosítás finanszírozás szerinti összegét megelőlegezi a terhesség-megszakítást végző egészségügyi intézménynek. A megelőlegezett összegnek azt a részét, amelyet a befizetendő díj nem fedez, a költségvetés megtéríti az Egészségbiztosítási Alapnak.
•	32/1992. (XII. 23.) NM rendelet a magzati élet védelméről szóló 1992. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról
A terhesség-megszakítás térítési díja
11. § A terhesség-megszakítás térítési díját a tv. 16. §-ának (2) bekezdése szerint kell meghatározni.
12. § (1) A terhesség-megszakítás térítési díjának befizetésére szolgáló "átutalási postautalványt" (a továbbiakban: utalvány) a munkatárs a terhesség-megszakítási kérőlap kitöltésével egyidejűleg átadja a terhessége megszakítását kérő nő részére.
(2) Az (1) bekezdés szerint befizetendő térítési díj az Egészségbiztosítási Alap számlájára folyik be.
13. § (1) A terhesség-megszakítás térítési díjának 30%-át kell megfizetni, ha
a) a terhessége megszakítását kérő személy vagy a vele egy háztartásban élő házastársa, élettársa, illetőleg - az egy háztartásban éléstől függetlenül - az eltartója [az (1)-(3) bekezdések alkalmazásában, a továbbiakban együtt: házastárs] a 4/a. számú melléklet 1. pontjában meghatározott valamely pénzbeni szociális ellátásra jogosult, az ellátás folyósításának időtartama alatt, vagy
b) a kérelem benyújtását megelőző 6 hónapon belül a kérelmező, illetőleg házastársa rendkívüli szociális segélyben, vagy átmeneti segélyben részesül.
(2) A terhesség-megszakítás térítési díjának 50%-át kell megfizetni, ha a kérelmező, illetve házastársa, a gyermekgondozási segély tekintetében a kérelmező, vagy a kérelmezővel közös gyermekére tekintettel a kérelmezővel közös háztartásban élő más személy a 4/a. számú melléklet 2. vagy 3. pontjában szereplő valamely pénzbeni ellátásra jogosult, az ellátás folyósításának időtartama alatt, feltéve, hogy a 3. pontban felsorolt ellátás nem éri el a mindenkori öregségi nyugdíjminimum összegének a kétszeresét.
(3) Nem kell a terhesség-megszakításért térítési díjat fizetni
a) a szociális intézményben lakó személynek,
b) az átmeneti gondozásban részesülő, valamint az átmeneti és a tartós nevelésbe vett kiskorúnak, továbbá az utógondozói ellátásban részesülő fiatal felnőttnek,
c) a 4/a. számú melléklet 3. vagy 4. pontjában meghatározott valamely pénzbeni ellátásra jogosult kérelmező, illetőleg házastársa vagy a magasabb összegű családi pótlékra, közös gyermekükre tekintettel jogosult, a kérelmezővel egy háztartásban élő személy esetén, az ellátás folyósításának időtartama alatt, feltéve, hogy a 3. pontban meghatározott ellátás mértéke nem éri el a mindenkori nyugdíjminimum összegét,
d) a tv. 7. §-a (2) bekezdésének b)-d) pontjaiban meghatározott személyek terhesség-megszakítása esetén.
14. § A terhessége megszakítását kérő személy a 13. § szerinti kedvezmény igénybevétele esetén a terhesség-megszakítási kérőlap kiállításakor bemutatja a pénzbeni ellátást megállapító határozatot, bizonylatot, illetve jövedelemigazolást. Ennek alapján a munkatárs kiállítja a terhesség-megszakításért fizetendő térítési díjat tartalmazó utalványt és átadja a kérelmező részére.
15. §
16. § A terhesség-megszakítás elvégzésének feltétele - a 17. §-ban foglaltak kivételével - a térítési díj befizetésének igazolása.
17. § (1) A tv. 16. §-ának (1) bekezdésén túl a munkatárs igazolást állít ki a térítési díj befizetése alóli mentességről a (2) és (3) bekezdésben foglalt esetekben.
(2) Amennyiben a terhesség bűncselekmény következménye, a munkatárs a 14. § szerint kiállított utalványt annak a büntetőügyben eljáró szervnek küldi meg, amely a bűncselekmény elkövetéséről, illetőleg annak alapos gyanújáról igazolást állított ki. A büntetőügyben eljáró szerv a számlát az ügy irataihoz csatolja, annak megtérítésére a perköltség viselésének szabályai vonatkoznak.
(3) A szociális rászorultság figyelembevételével megállapított térítési díjat, illetve annak elengedését, a munkatárs a kérőlapon igazolja.
18. § Ez a rendelet 1993. január 1-jén lép hatályba.
•	4/a. számú melléklet a 32/1992. (XII. 23.) NM rendelethez
Súlyos válsághelyzet esetén a terhesség megszakítás szociális kedvezmény figyelembevételével történő igénybevételére jogosító pénzbeni ellátásokról
1. Munkanélküliek jövedelempótló támogatása,
munkanélküliek járadéka,
nyugdíj előtti munkanélküli segély,
ápolási díj,
sorkatonai családi segély,
rendszeres gyermekvédelmi támogatás,
időskorúak járadéka.
2. Gyermekgondozási segély,
gyermeknevelési támogatás,
átmeneti járadék,
rendszeres szociális járadék,
egészségkárosodási járadék.
3. Öregségi nyugdíj,
rokkantsági járadék,
rokkantsági nyugdíj,
baleseti rokkantsági nyugdíj.
4. Rendszeres szociális segély,
fogyatékossági támogatás,
vakok személyi járadéka,
magasabb összegű családi pótlék.