Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3160/2003. számú ügyben

Előadó: dr. Juhász Orsolya
Az eljárás megindulása
A panaszos írásban kereste meg az Országgyűlési Biztos Hivatalát, és panaszában Esztergom Város levegő- és ivóvíz szennyezettségéről számolt be. Beadványában ezen túlmenően egyes önkormányzati feladatok elmaradását sérelmezte, valamint azt, hogy bejelentéseire az Önkormányzat részéről nem történtek intézkedések, ügyével kapcsolatban írásos válasz a mai napig nem érkezett hozzá.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert a panasz kapcsán felmerült az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményének, a tisztességes eljáráshoz való, a kérelemhez és a panaszhoz való, illetve az egészséges környezethez való alkotmányos jogok sérelmének a lehetősége.
Eljárásom során rövid úton megkerestem és tájékoztatást kértem a panasszal kapcsolatban Esztergom Város Önkormányzat (a továbbiakban: Önkormányzat) környezetvédelmi ügyintézőjétől, az Észak-dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség (a továbbiakban: Felügyelőség) levegőtisztaság-védelmi osztályának munkatársától, valamint az ÁNTSZ Esztergom Városi Intézete (a továbbiakban: ÁNTSZ) közegészségügyi felügyelőjétől.

A megállapított tényállás
Az esztergomi panaszos levelében lakókörnyezete levegő- és ivóvíz szennyezettségét kifogásolta. A panaszos elmondása szerint Esztergomban a légszennyezés elviselhetetlen mértékűvé fokozódott és súlyos egészségkárosodást okoz. Utalt arra is, hogy panasza nem egyedi, „a tömény légszennyeződés következtében súlyosan megbetegedett”, az „orrfacsaró bűz” folyamatosan árad.
Állítása szerint a környéken élők többször próbálták már kideríteni, hogy a Dorogon lévő hulladékégető mű, a Richter Gedeon Vegyészeti Gyár, vagy a Párkányban működő Kátránypapír Gyár okozza-e a rossz levegőt.
A panaszos kifogásolta továbbá az ivóvíz minőségét is. Elmondása szerint az „ihatatlan, agyonklórozott és fémes ízű”.
A panaszos a fentieken túlmenően egyes önkormányzati feladatok – csatornázás, csapadékvíz-elvezetés – elmaradását, illetve nem megfelelő ellátását sérelmezte hivatalomnál.
Kifogásai miatt 2002. decemberében írásban fordult az Önkormányzat jegyzőjéhez. Az Önkormányzat környezetvédelmi ügyintézője 2003. január 17-én felhívta, és szóban reflektált a panaszos által előadottakra.
A panaszos 2002. decembere óta beadványára a jegyzőtől írásban nem kapott választ a megtett, vagy tervezett intézkedésekről.
A környezetvédelmi ügyintéző megkeresésemre elmondta, hogy 2003. január 17-én telefonon kereste meg a panaszost, és szóban fejtette ki a panasszal kapcsolatos álláspontját. Bár a panaszos írásban fordult sérelmei miatt az Önkormányzat jegyzőjéhez, tőle nem kapott tájékoztatást sem az álláspontjáról, sem a megtett, vagy tervezett intézkedésekről.
Megkeresésem a Felügyelőség, illetve az ÁNTSZ felé annak feltárására irányult, hogy a panaszos élt-e beadvánnyal sérelmei miatt az említett intézményeknél. 
Mindkét szerv munkatársától azt a tájékoztatást kaptam, hogy nincs tudomásuk arról, hogy a panaszos bejelentést tett volna kifogásai miatt. 

Az ügy jogszabályi háttere
A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.)
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.)
Az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény 
Az ivóvíz minőségi követelményeiről és az ellenőrzés rendjéről szóló 201/2001. (X. 25.) Korm. rendelet

Az érintett alkotmányos jogok 
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé. 
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

A vizsgálat megállapításai
A rendelkezésemre álló információk alapján megállapítottam, hogy a panaszos a tényállási részben leírt sérelmei miatt 2002. decemberében az Önkormányzat jegyzőjéhez fordult. Bejelentésére a mai napig nem kapott válaszlevelet, ügyével összefüggésben semmiféle érdemi intézkedés nem történt. 
A Ktv. 4. § r./ pontja értelmében „helyi környezetvédelmi ügy: minden olyan környezetvédelmi ügy, amelyben a környezet használata és a hatásterület nem terjed túl az érintett települési önkormányzat területén”.
A 12. § (1) bekezdése szerint: „Mindenkinek joga van a környezetre vonatkozó tényeknek, adatoknak, így különösen a környezet állapotának, a környezetterhelés és környezethasználat a környezetszennyezettség mértékének, a környezetvédelmi tevékenységnek, terveknek és programoknak, valamint a környezet emberi egészségre gyakorolt hatásainak a megismerésére.” 
A szakasz (3) bekezdése rögzíti, hogy „Az állami szervek és az önkormányzatok feladatkörükben kötelesek a környezet állapotát és annak az emberi egészségre gyakorolt hatását figyelemmel kísérni, az így szerzett adatokat nyilvántartani, és – a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény által megállapított kivételekkel – hozzáférhetővé tenni, és a megfelelő tájékoztatást megadni.”
A Ktv. 46. § (1) bekezdése szerint „A települési önkormányzat (…) a környezet védelme érdekében: 
a) biztosítja a környezet védelmét szolgáló jogszabályok végrehajtását, ellátja a hatáskörébe utalt hatósági feladatokat;
b) a Programban foglalt célokkal, feladatokkal és a település rendezési tervével összhangban illetékességi területére önálló települési környezetvédelmi programot dolgoz ki, amelyet képviselő-testülete (közgyűlése) hagy jóvá;
c) a környezetvédelmi feladatok megoldására önkormányzati rendeletet bocsát ki, illetőleg határozatot hoz;
d) együttműködik a környezetvédelmi feladatot ellátó egyéb hatóságokkal, más önkormányzatokkal, társadalmi szervezetekkel;
e) elemzi, értékeli a környezet állapotát illetékességi területén, és arról szükség szerint, de legalább évente egyszer tájékoztatja a lakosságot (…)„
A 47. § (1) bekezdés meghatározza, hogy melyek a környezetvédelmi programok kötelező tartalmi elemei. Eszerint „A 46. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott települési környezetvédelmi programnak tartalmaznia kell, különösen:
a) a települési környezet tisztasága,
b) a csapadékvíz-elvezetés
e) a légszennyezés, a zaj és rezgés elleni védelem (…) 
g) az ivóvízellátás, … településre vonatkozó feladatait és előírásait.”
A Ktv. 51. § (3) bekezdése értelmében „A lakóhelyi környezet állapotának alakulásáról a települési önkormányzat szükség szerint, de legalább évente tájékoztatja a lakosságot.”
Az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény (a továbbiakban: Törvény) 141-143. §-ai a közérdekű kérelmekkel, panaszokkal és bejelentésekkel kapcsolatos eljárást rendezik. 
A Törvény 141. §-a szerint „A panasz olyan kérelem, amely egyéni jog- vagy érdeksérelem megszüntetésére irányul, és elintézése nem tartozik más – így különösen bírósági, államigazgatási – eljárás hatálya alá. A közérdekű bejelentés olyan körülményre hívja fel a figyelmet, amelynek orvoslása, illetőleg megszüntetése a közösség vagy az egész társadalom érdekét szolgálja. A közérdekű bejelentés javaslatot is tartalmazhat.”
A Törvény értelmében panasszal és a közérdekű bejelentéssel bárki – szóban, írásban vagy elektronikus úton – fordulhat a tárgykörben eljárásra jogosult szervhez. A szóbeli bejelentést az eljárásra jogosult szerv köteles írásba foglalni. Ha a panaszt, illetőleg a közérdekű bejelentést nem az eljárásra jogosult szervhez tették meg, azt nyolc napon belül oda át kell tenni. Az áttételről a bejelentőt egyidejűleg értesíteni kell.
A 142. § bekezdése rögzíti, hogy „A panaszt és a közérdekű bejelentést a beérkezéstől számított harminc napon belül kell elbírálni. Ha az elbírálást megalapozó vizsgálat előreláthatólag harminc napnál hosszabb ideig tart, erről a panaszost (bejelentőt) a panasz (bejelentés) beérkezésétől számított tizenöt napon belül – az elintézés várható időpontjának egyidejű közlésével – tájékoztatni kell.”
Ugyanezen szakasz (4) bekezdése szerint „Az eljárásra jogosult szerv a vizsgálat befejezésekor a megtett intézkedésről vagy annak mellőzéséről – az indokok megjelölésével – köteles a panaszost, illetőleg bejelentőt írásban vagy elektronikus úton haladéktalanul értesíteni.”
A helyi környezetvédelmi panaszok kivizsgálására – a Törvény eljárási rendelkezéseit alkalmazva – az Önkormányzat jegyzője köteles. A panasz érdemi kivizsgálása jelen esetben nem történt meg, a környezetvédelmi ügyintéző részéről történt telefonos tájékoztatás önmagában nem felel meg a panasz kivizsgálására és annak eredményének a panaszossal való közlésére vonatkozó kötelezettségnek. 
A vizsgálat megállapította, hogy az Önkormányzat jegyzője megsértette a Törvény több rendelkezését, mivel – többek között – a közérdekű bejelentést 30 napon belül nem bírálta el, illetőleg a javaslatot az elintézésre hivatott szervhez nem tette meg.
Az Alkotmányban deklarált kérelem előterjesztéséhez való jog egyúttal a kérelem elbírálására vonatkozó kötelezettséget is jelenti (OBH 6597/2001.). Ennek a kötelezettségének Esztergom Város jegyzője nem tett eleget, mulasztott azzal, hogy a panaszt 8 napon belül nem továbbította az illetékes szervhez, ezzel pedig visszásságot okozott az Alkotmányban deklarált jogállamiságból eredő tisztességes eljáráshoz való joggal, valamint a jogállamiság részeként tekinthető jogbiztonság követelményével, illetve a panasz előterjesztéséhez való joggal összefüggésben.
Mind az ivóvíz minőségére, mind a levegőszennyezéssel kapcsolatban előadott problémák olyan természetű szakkérdések, amelyek tárgyában hatáskör hiányában nem foglalhatok állást.
Az ivóvíz minőségével kapcsolatban az ÁNTSZ-nek van lehetősége eljárni, és ebben a kérdésben véleményt nyilvánítani, míg a levegősszennyezéssel összefüggésben illetékes hatóságok a környezetvédelmi felügyelőségek.
A panaszosnak a levegőszennyezésre, valamint az ivóvíz minőségére vonatkozó kifogásait megküldtem az illetékes felügyelőséghez, valamint ÁNTSZ-hez, ahonnan a panaszos érdemben fog választ kapni.

Kezdeményezés
Tekintettel arra, hogy az Önkormányzat környezetvédelmi megbízottjától kapott tájékoztatás szerint pótolni fogják az írásban történő válaszadást, intézkedést nem kezdeményezek a konkrét ügyben.
Felkérem ugyanakkor Esztergom Város Önkormányzatának jegyzőjét, a jövőben, a hasonló esetekben a panaszt szíveskedjék kivizsgálni, és annak eredményét írásban közölje a panaszosokkal.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése alapján felkérem Esztergom Város Önkormányzata jegyzőjét, hogy a jelentésemben foglaltakkal kapcsolatos álláspontjáról, valamint az esetleges intézkedésekről a kezdeményezés kézhez vételét követő harminc napon belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 2004. október 26.

Lenkovics Barnabás sk.