OBH 3123/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Tasi Katalin

I. A vizsgálat megindulása
	Panaszos írásban fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben Nyírgyulaj Község Önkormányzatának közgyógyellátás iránti kérelmével kapcsolatos eljárását, valamint magának a közgyógyellátás iránti kérelmek elbírálása alapjául szolgáló jogszabályi rendelkezések méltánytalan voltát kifogásolta. Előadta, hogy a kérelmét elutasító közigazgatási határozat ellen 2002. október 24-én benyújtott fellebbezésére panaszlevele megfogalmazásáig semmilyen választ nem kapott. 
	A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. és 17. §-ainak értelmében vizsgálatot indítottam, mert felmerült az Alkotmányban rögzített, a jogállamiság alapelvéből fakadó jogbiztonsághoz való jog, valamint a jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanúja.

II. Érintett alkotmányos jogok 
•	1949. évi XX. törvény - A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. (A jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog az alapja a panaszos azon jogának, hogy ügyében a közigazgatási szervek tisztességesen járjanak el.) 
57. § (5) A Magyar Köztársaságban, a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. 

III. Egyéb kapcsolódó jogszabályok
•	1957. évi IV. törvény - Az államigazgatási eljárás általános szabályairól
(Idézett szakaszait lásd a mellékletben)

IV. A megállapított tényállás 
Panaszos beadványa, valamint a rendelkezésemre bocsátott iratok alapján a következőket tártam fel:
IV/1. 	Az egyes vonatkozó anyagi jogszabályok méltánytalanságával kapcsolatban
	A közelmúltban hasonló, a közgyógyellátási igazolvány iránti kérelmek tárgyában beadott panaszokkal többen fordultak az Országgyűlési Biztos Hivatalához, kifogásolva az elbírálás alapjául szolgáló rendelkezések méltánytalanságát, és mivel fennállt a szociális biztonsághoz való alkotmányos jog sérelmének gyanúja, vizsgálatot folytattam. Vizsgálatom alapján jelentés készült (Jelentés az OBH 2772/2003. és a 2857/2003-as számú ügyekben), amit megküldtem az ország területén működő Megyei Közigazgatási Hivatalok számára, és kértem, hogy az illetékességi területükön működő önkormányzatokkal ismertessék meg jelentésem tartalmát és nyújtsanak számukra szakmai segítséget a méltányossági jogkör gyakorlásához. Ezt a jelentést indokoltnak láttam a vizsgálat során Nyírgyulaj Községi Önkormányzat Polgármesteri Hivatalának külön megküldeni azt remélve, hogy a továbbiakban eljárásaik alkalmával fokozottan figyelembe veszik az abban foglaltakat.
	Megkeresésemre a polgármester azt is tudomásomra hozta, hogy településükön 2003. óta új szociális rendelet van hatályban, melynek módosult szabályai lehetővé teszik panaszosnak a kérelem ismételt benyújtását. Erről a tényről válaszlevelemben tájékoztattam beadványtevőt. 

IV/2. 	A fellebbezés el nem intézésével kapcsolatban
	Megkeresésemre Nyírgyulaj Község Önkormányzatának polgármestere írásban arról tájékoztatott, hogy panaszos fellebbezése késve érkezett, ezért nem foglalkoztak a fellebbezés iránti kérelemmel. Az elkésettség tényét szóban közölték panaszossal, aki ezt akkor tudomásul is vette. A fellebbezés sorsával kapcsolatosan egyéb adatot, iratot nem bocsátott rendelkezésemre az önkormányzat. 

V. A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat arra keresett választ, hogy a közigazgatási szerv eljárása és határozata megfelelt-e a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményének és hogy az ügyfél fellebbezésére a jogállamiság és a közhitelesség szabályait szem előtt tartva reagált-e a határozatot hozó közigazgatási szerv. 

V/1. 	Az egyes vonatkozó anyagi jogszabályok méltánytalanságával kapcsolatban
	Mivel e kérdéskört korábbi jelentésemben már érintettem, az arra való utaláson túl további ajánlást mostani jelentésemben erre nézve nem teszek. 

V/2. 	A fellebbezés el nem intézésével kapcsolatban
	A fellebbezést, mint az állampolgárok, és általában az érdekeltek jogait védő alapvető intézményt kell szabályozni. 
	A fentiekkel kapcsolatban tehát megállapítom, hogy Nyírgyulaj Község Önkormányzat Képviselő Testülete, azzal hogy - a bár határidőn túl – benyújtott fellebbezés iránti kérelemre írásban, az előírt határozati formát betartva nem reagált, az ügyfél a jogorvoslathoz és tájékoztatáshoz való jogának érvényesülését veszélyeztette.  Az Államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) 42. §-a előírja, hogy a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz, és nem található olyan rendelkezés, mely e kötelezettség alól felmentést adna a közigazgatási szervnek még akkor sem, ha az ügyfél határidőt mulasztott. A határidő mulasztására és az igazolási kérelem előterjesztésére, elbírálására és jogi sorsára nézve az Áe. 40. §-a tartalmaz rendelkezéseket, a tájékoztatási kötelezettség, pedig alapelvi szinten mondatik ki az Áe. 2. §. (6) bekezdésében. 
Különösen bonyolulttá teszi az ügy megítélését az írásbeli tájékoztatás elmaradása, hiszen így a vizsgálat nem tudja kétséget kizárólag megállapítani, hogy az elkésettség tényét szóban közölték-e az ügyféllel vagy sem. Az országgyűlési biztos így az ügyfél és a határozatot hozó közigazgatási szerv ellentétes tartalmú állításával szembesült, amely helyzetben megfontoltan nem jelenthető ki az elkésettségről való tájékoztatás tényének
megtörténte vagy meg nem történte. Az országgyűlési biztosnak nincs módja és lehetősége bizonyítási eszközöket alkalmazni, ezért tartalmilag azokra a bizonyítékokra kell hagyatkoznom, melyeket az érintettek a rendelkezésemre bocsátottak. Ezek alapján azonban azt megállapítani, hogy a kérdéses tájékoztatás megtörtént-e, nem lehet.
	Mivel az sem egyértelmű, hogy panaszos ki lett-e oktatva az igazolási kérelem benyújtásának lehetőségéről vagy sem, lehetetlen rekonstruálni, hogy a késedelemnek igazolható indoka fennállt-e. Ebben a helyzetben csupán az állapítható meg, hogy azzal, hogy a közigazgatási szerv nem foglalta a fellebbezés elkésettségének tényét – a közhitelesség szabályainak megfelelően – határozatba, így sértette a jogbiztonsághoz való jogot, valamint hogy elmulasztotta a tájékoztatására vonatkozó kötelezettségét teljesíteni, és ez által közvetve veszélyeztette a jogorvoslathoz való jogot és alkotmányos visszásságot okozott.
VI. Kezdeményezés
	Felkérem Nyírgyulaj Község Önkormányzatának Képviselő Testületét, hogy a továbbiakban minden esetben foglalja írásba határozatait, valamint a község polgármesterét és jegyzőjét, hogy gondoskodjanak a közigazgatási határozatok során törvényben előírt tájékoztatási és határozathozatali kötelezettségük maradéktalan betartása felől. Továbbá felkérem Nyírgyulaj Község Önkormányzatának Képviselő Testületét, hogy saját hatáskörében kísérelje meg a mulasztásából erdő, a panaszost ért esetleges sérelmek orvoslását. 
	Hivatkozással az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. Törvény 21. § (2) bekezdésében foglaltakra kérem Nyírgyulaj Község Önkormányzatának képviselő testületét, polgármesterét és jegyzőjét, hogy a jelentésemben foglaltakkal kapcsolatos álláspontjukról, valamint az esetleges intézkedésekről a kezdeményezés kézhez vételét követő harminc napon belül tájékoztassanak.

Budapest. 2003. augusztus 21.
Lenkovics Barnabás

Melléklet
az OBH 3123/2003. számú ügyhöz

Alkalmazott jogszabályi rendelkezések:

•	1957. évi IV. törvény - Az államigazgatási eljárás általános szabályairól
Idézett szakaszait lásd a mellékletben
•	2.§ (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. 
•	4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
•	(4) Ha a helyi önkormányzat képviselő-testülete, a főpolgármester, a polgármester, a közgyűlés elnöke, a bizottság, a részönkormányzat testülete az önkormányzati hatósági ügyben a határozathozatali kötelezettségét elmulasztotta, az ügyfél kérelmére a megyei (fővárosi) közigazgatási hivatal vezetője felhívja a képviselő-testületet, hogy legközelebbi ülésén, de legkésőbb harminc napon belül határozzon.
40. § (1) Aki a határnapon nem jelent meg, vagy a határidőt elmulasztotta, az eljáró szervnél igazolási kérelmet terjeszthet elő. Az igazolási kérelemről az a közigazgatási szerv dönt, amelynek eljárása során a mulasztás történt.
(2) Az igazolási kérelmet az elmulasztott határnaptól, illetőleg az elmulasztott határidő utolsó napjától számított nyolc napon belül lehet előterjeszteni. Ha a mulasztás az ügyfélnek később jutott tudomására, vagy az akadály később szűnt meg, a határidő a tudomásra jutástól, illetőleg az akadály megszűnésétől kezdődik.
(3) Az elmulasztott határnaptól, illetőleg az elmulasztott határidő utolsó napjától számított hat hónapon túl igazolási kérelmet nem lehet előterjeszteni.
(4) Határidő elmulasztása esetén az igazolási kérelemmel egy időben pótolni kell az elmulasztott cselekményt is.
(5) Ha a közigazgatási szerv az igazolási kérelemnek helyt ad, az eljárást folytatja, és - az eljárás eredményétől függően - korábbi határozatát hatályában fenntartja, módosítja, vagy visszavonja.
(6) Az igazolási kérelmet elutasító határozat ellen fellebbezni csak akkor lehet, ha a kérelem fellebbezési határidő elmulasztásának igazolására irányul.

	42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

	43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát. 

62. § (2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a fellebbezést a határozat közlésétől számított tizenöt napon belül lehet előterjeszteni.

	65. § (2) A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve, ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja, vagy kiegészíti.