Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3091/2003. számú ügyben

Előadó: dr. Fogarassy Edit

Az eljárás megindulása

A Sopronkőhidai Fegyház és Börtönben fogvatartott panaszos beadványában sérelmezte, hogy „az egészségét veszélyeztető módon” helyezték el a zárkájában; rácsot és védőkorlátot szereltek fel az ágyára, így nagyon nehezen tud felmászni. Betegsége miatt gyakran kell WC-re mennie, az emeletes ágyról való fel- és leszállás ezért is komoly problémát jelent a számára.
Az ügyben alkotmányos jogokat érintő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében megkerestem a bv. intézet parancsnokát, valamint a büntetés-végrehajtás országos parancsnokát.

Érintett alkotmányos jogok

Kegyetlen, embertelen megalázó elbánás vagy büntetés tilalma (Alkotmány 54. § /2/ bek.)
A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alkotmány 70/D. § /1/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok

1979. évi 11. tvr. a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról (Bv. tvr.):
21. § (1) Az elítélt emberi méltóságát tiszteletben kell tartani, nem lehet őt kínzásnak alávetni, kegyetlen, embertelen, megalázó bánásmódban részesíteni, rajta orvosi kísérletet vagy a beleegyezése nélkül tudományos vizsgálatot vagy kísérletet végezni.
36. § (1) Az elítélt jogosult
a) a higiéniai feltételeknek megfelelő egészséges elhelyezésre, az egészségi állapotának és a szabadságvesztés végrehajtása alatti tevékenységének megfelelő élelmezésre, egészségügyi ellátásra;
l) pihenésre, szabadidőre, a rendszeresen végzett munka után fizetett szabadságra;

1993. évi XCIII. törvény a munkavédelemről: 
28. § (1) Az olyan munkahelyen, ahol be- vagy leesési veszély van, vagy a munkavállalót és a munkavégzés hatókörében tartózkodókat leeső tárgyak veszélyeztetik, elkerítéssel, lefedéssel, vagy más alkalmas módon kell a védelemről gondoskodni.
(2) A munkahelyen alkalmazott munkaállás (állvány, pódium, kezelőjárda) kialakítása, elhelyezése, rögzítése feleljen meg a munkavégzés jellegének, a várható igénybevételnek, tegye lehetővé a biztonságos munkavégzést, a szükséges anyagok és eszközök tárolását, a biztonságos közlekedést, fel- és lejutást.

6/1996. (VII. 12.) IM rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásáról:
36. § (1) A fogva tartás biztonsága olyan állapot fenntartását jelenti, amelynél az intézetben, illetve büntetés-végrehajtási feladat teljesítése miatt az intézet területén kívül tartózkodó személyek élete, testi épsége, szabadsága, a büntetés-végrehajtás anyagi javainak sértetlensége, valamint a büntetés-végrehajtási feladatok zavartalan ellátása a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően biztosított.
137. § (1) A zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy minden elítéltre legalább hat köbméter légtér, és férfi elítéltek esetén három négyzetméter, a fiatalkorúak, illetve a női elítéltek esetén három és fél négyzetméter mozgástér jusson.
(2) A mozgástér meghatározása szempontjából a zárka (lakóhelyiség) alapterületéből az azt csökkentő berendezési és felszerelési tárgyak által elfoglalt területet figyelmen kívül kell hagyni.
(3) Egyéni elhelyezés esetén a zárka (lakóhelyiség) alapterületének el kell érni a hat négyzetmétert.

A megállapított tényállás

A kapott tájékoztatás és a rendelkezésre álló iratok alapján az alábbiakat állapítottam meg: A panaszos 2003. május 25-én kérelmet terjesztett elő a bv. intézetben, hogy a védő- és biztonsági szerelvényeket - saját felelősségére - vegyék le az ágyáról. Ekkor tájékoztatták a fogvatartottat, hogy a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet biztonsági, valamint az 1993. évi XCIII. törvény balesetvédelmi előírásainak megfelelően – parancsnoki utasításra – az emeletes ágyakra leesésgátlót kell felszerelni annak megelőzése érdekében, hogy a fogvatartottak alvás közben, forduláskor leessenek az ágyról. A rögzített létra pedig a biztonságos fel- ill. lejutást szolgálja. Tájékoztatták a panaszost arról is, hogy amennyiben alsó ágyra szeretne kerülni, ez zárkacserével oldható meg. Ilyen tárgyú kérelmet azonban a fogvatartott 2003. június 30-ig, a Márianosztrai Fegyház és Börtönbe való átszállításáig nem terjesztett elő.
Az országos parancsnok ugyanakkor megállapította, hogy az intézet parancsnoka olyan jogszabályra - az 1993. évi XCIII. törvényre - hivatkozott, ami az adott helyzetben nem volt  alkalmazható. Az ágyak három szintig való egymásra helyezését egyes bv. intézetekben - a létszámhelyzetre tekintettel - 1999. április 15-én, körlevélben engedélyezte az akkori megbízott országos parancsnok. Elrendelte az ágyakhoz jól rögzített létra használatát, valamint a lesés megakadályozására ún. gurulás-gátló felszerelését is. Miután a fogvatartottak létszámhelyzete összességében lényegesen nem változott 1999 óta, továbbra is szükség van egyes bv. intézetekben az emeletes ágyak használatára. A Sopronkőhidai Fegyház és Börtön újjáépítése folyamatban van, a IV. részt 2004-ben adják át.

A vizsgálat megállapításai

Az országgyűlési biztos általános helyettese OBH 1839/2003. számú, 2003 júliusi jelentésében megállapította, hogy a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggésben visszásságot okoz, ha a vizsgált bv. intézetben huzamosabb ideje nem biztosítják a fogvatartottak zárkáiban az előírt személyenkénti három négyzetméter mozgásteret és a hat köbméter légteret. A visszásság orvoslása érdekében az általános helyettes ajánlást tett az igazságügyi miniszternek, hogy segítse elő a büntetés-végrehajtási intézetekre országosan jellemző, hosszú ideje fennálló visszás helyzet ütemezett felszámolását, a már eddig tett intézkedések mielőbbi végrehajtását, illetve a megkezdett intézkedések befejezésének felgyorsítását. Az igazságügy-miniszter az ajánlást elfogadta.
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a Sopronkőhidai Fegyház és Börtönben a fogvatartottak elhelyezésére három emeletes ágyak is vannak rendszeresítve, ami miatt nem biztosított a norma szerinti mozgástér ill. légtér. Ez az elhelyezés visszásságot okoz a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggésben. Az ágy 3. emelete és a mennyezet között ugyanis még ahhoz sincs elég hely, hogy a fogvatartott - akár éjszaka, akár nappal - felülhessen. A 3. emelten elhelyezett fogatartottak esetében fennáll az embertelen bánásmód, illetve büntetés veszélye is.
Mindezekre tekintettel - az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 20. § (1) bekezdésében foglalt jogommal élve - ajánlást teszek az igazságügy-miniszternek, hogy vizsgálja meg valamennyi bv. intézetben a fogvatartottak elhelyezésének körülményeit, és hozza meg a szükséges intézkedéseket a 3 emeletes ágyakon való elhelyezés mielőbbi megszüntetése érdekében.
Az emeletes ágyakra felszerelt gurulás-gátlóra, valamint az ágyhoz rögzített létra használatára a fogvatartottak életének, testi épségének megóvása, illetve az emeletre való biztonságos fel- és lejutás érdekében szükség van, ezért a panaszos konkrét sérelmével kapcsolatban megállapítottam, hogy a bv. intézet eljárása nem okozott alkotmányos joggal összefüggő visszásságot.
Nem állapítottam meg a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmét sem amiatt, hogy a védőrács elhelyezésére vonatkozóan téves jogszabályra hivatkozott a bv. intézet. A téves jogszabályi hivatkozás ugyanis a panaszost semmilyen joga érvényesítésében nem akadályozta.  Sőt a fogvatartott nem élt a számára felajánlott lehetőséggel, mely szerint kérhette volna, hogy másik zárkába kerüljön. Felhívom ugyanakkor a Sopronkőhidai Fegyház és Börtön parancsnokának a figyelmét, hogy a jövőben a fogvatartottak tájékoztatása során kerüljék a téves jogszabályi hivatkozást.

Budapest, 2004. március 2.

Takács Albert