OBH 3088/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása:
	Nyíregyházán, a Dália úton élő panaszos beadványában 300 lakótársa nevében fordult az ombudsmanhoz. Panaszában előadta, hogy Nyíregyháza nyomornegyedében, a Huszár telepen élnek, nagyon nehéz szociális körülmények között. Az ott élők 70-80 %-a munkanélküli, szinte mindenki eladósodott, s most a lakhatásuk is veszélybe került. A telepen, mint a panaszos megjegyzi, számos cigány származású állampolgár is él.
A vizsgálatot az Alkotmányban deklarált szociális biztonsághoz, az egészséges környezethet, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog megsértésének gyanúja miatt indítottam.
A megállapított tényállás:
	A panaszos sérelmezte, hogy a közegészségügyi körülmények elviselhetetlenek, mivel a bérleményekhez az önkormányzat vagyonkezelője víz-öblítéses WC-t nem biztosított. Az vízszolgáltatást a vagyonkezelő sok családnál kikapcsolta, így álláspontja szerint komoly fertőzésveszély áll fenn. Tisztálkodási lehetőség és WC használat nincs, még udvari WC sem.
	Nyíregyháza Megyei Jogú Város Polgármesterétől tájékoztatást kértem a megjelölt városrészben élők lakhatási körülményeiről, a várható intézkedésekről, és az ott uralkodó közegészségügyi állapotokról. Választ kértem arra vonatkozóan is, hogy az önkormányzat milyen szociális és lakhatási támogatásban részesíti a Huszár telepen élőket, annak érdekében, hogy a közüzemi szolgáltatások visszakapcsolása a területen megtörténhessen.
	Az ÁNTSZ Városi Intézete tiszti-főorvosától azt kértem, hogy szíveskedjen a telepen ellenőrzést végeztetni, a közegészségügyi körülményeket feltárni, és a megállapításairól, valamint a szükséges intézkedésekről mielőbb tájékoztatni.
	Nyíregyháza Megyei Jogú Város Polgármestere a Nyíregyháza, Huszár lakótelep lakhatási körülményeiről, közegészségügyi állapotáról, az itt élők szociális és lakhatási támogatásáról, valamint a Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzata által tervezett intézkedésekről az alábbi tájékoztatást adta.
A telepen 265 család lakik, a népesség száma megközelíti a kétezret. A lakónépesség korcsoport szerinti megoszlása igazolja, hogy minden harmadik telepen élő 16 éven aluli. Az itt élők 90 %-a legfeljebb általános iskolai végzettséggel rendelkezik, felsőfokú végzettségű nem él a telepen. Aggasztóan magas - 14 % - az analfabéták, és az általános iskola első négy osztályából kimaradók száma. A népesség 54 % aktív korú, gyakorlatilag mindenki munkanélküli. A munkanélküliek 84 %-a munkanélküli segéllyel való ellátásra jogosulatlannak minősül. A háztartások egy főre eső havi nettó jövedelme alapján a családok 89 % él a szegénységi küszöb alatt. A megszerezhető jövedelem egyetlen biztos pontját a családi pótlék, esetleg a gyes jelenti. 
	A családok a támogatásokat főleg az önkormányzattól kapják, amely ugyanakkora tétel havonta, mint a munkabérből származó jövedelem, de létszámban nagyon sok emberhez eljut.
	A Huszár lakótelepen 8 darab emeletes és 16 darab földszintes épületben összesen 292 önkormányzati tulajdonú lakás található. Ezek közül 14 összkomfortos, 262 komfortos, 15 félkomfortos és 1 komfort nélküli. Az épületekben az elektromos energia ellátás és a vezetékes ivóvíz van kiépítve, két emeletes házban már gázzal fűtenek.
	A Soros Alapítvány támogatásának köszönhetően Egészségházat működtetnek a telepen az ott élők egészségügyi, higiéniai fejlődésének, életmódváltásának elősegítése érdekében, mely egyben kulturált környezetet biztosít az ügyeletes orvos számára a betegellátás területén. Gyógyszertár egyelőre nincs, azonban a gyógyszerellátással kiegészülve teljes lenne az ellátás (iskola, óvoda, bölcsőde, közösségi ház, családsegítés, gyermekjóléti szolgálat, körzeti megbízotti iroda, orvosi szoba).
	A Huszár lakótelep (régebbi elnevezésén a Guszev) eredetileg huszár laktanya volt, majd annak megszűnésével a korábban tiszti és legénységi épületek, valamint az istállónak használt épületek átalakítására került sor 35-40 m2 alapterületű lakások létrehozásával. Az így kialakított telep jelentette ekkor a lakáshoz jutás kizárólagos lehetőségét a városban, és kezdetben a vezetői, irányítói, értelmiség és alkalmazotti réteg letelepedésével hangulatos kertvárossá vált. A hatvanas évek elején, a Nyíregyházán is elinduló állami lakásépítés következményeként először a vezető, majd az értelmiségi réteg is elhagyta a Guszevet, és a filtrációs folyamatok következtében először a vidékről megyeszékhelyre költöző munkás, majd az alacsony egzisztenciájú, zömében sokgyerekes, majd a cigánytelepek felszámolása idején az ideköltöztetett cigány családok ideiglenes, később végleges elhelyezésének helyszínévé vált. 	A kilencvenes években a nagyipari vállalatok megszűnésével, illetve a leépítések során az itt élő lakosság elszegényedett.
	A hetvenes évek végén a lakásokat felújították, és két nagyobb épületet összkomfortosítottak. Ezt követően a lakótelepnek volt egy kb. 10 éves időszaka, amikor állagjavító, komfortfokozat-növelő beruházás nem történt, csak a legszükségesebb karbantartások. 1998. évben a város vezetése úgy döntött, hogy elindítja a telep rehabilitációját.
Az Önkormányzat pályázott a Szociális és Családügyi Minisztérium által kiírt közmunka programra, amivel a lakótelepen élők bevonásával egy felújítási programot indított el. A pályázott összeg 25 millió forint, az ehhez biztosított önkormányzati forrás 62.300.000 Ft, az önkormányzati tulajdonú Piac és Vagyonkezelő Kft. által biztosított összeg 2,5 millió forint, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Területfejlesztési Tanács támogatása 6 millió forint, azaz összesen 98 millió forint volt, amit első évben beruházásra fordítottak. Minden lakást egyedi vízmérő-órával szereltettek fel, ami a vizes berendezések felújításával, cseréjével együtt azt eredményezte, hogy a telep vízfogyasztása 4.000 m3/hó feletti mértékről 2.200 m3/hóra csökkent.
A közmunka programot az Önkormányzat 1998. évet követően minden évben 100 fővel folytatta tovább, és 2002. évvel bezárólag a minisztérium által biztosított támogatáshoz 200 millió forint önerőt biztosítottak. Ezekből az összegekből több család több hónapos megélhetése, a lakóépületek karbantartása, felújítása, valamint a Roma Közösségi Ház kialakítása történt meg. A lakótelep környezetének karbantartására (játszótér, pihenőkert, takarítás, szemétszállítás, rágcsáló irtás) is sor került.
	Sajnálatos tény, hogy a lakótelepen élők egy része a szolgáltatók felé nem fizet, ezért a szolgáltatásokat korlátozzák, vagy megszüntetik. Valamennyi bérlő lakhatási és lakásfenntartási támogatást kérhet az önkormányzattól, melyet a szükséges feltételek fennállta esetén meg is kapnak. 
	Valóban történt vízszolgáltatásból kizárás, ezért a vízszolgáltató, Nyíregyháza és Térsége Víz- és Csatornamű Rt. az önkormányzat költségére közkutakat létesített. Az ivóvíz-szolgálgatásról Nyíregyházán az önkormányzati tulajdonú NYÍRSÉGVÍZ Nyíregyháza és Térsége Víz- és Csatornamű Rt. gondoskodik. A hosszabb ideig tartó fizetésmulasztás vagy nagy összegű hátralék esetén a következőképpen intézkedik a szolgáltató. Felajánlja a részletfizetési kedvezményt, melynek eredménytelensége esetén almérős fogyasztók tekintetében az ügyféllel kötött szerződést felbontják.
A kizárás műszakilag nem megoldható, ezért a Piac és Vagyonkezelő Kft. kapja a vízszámlákat, amit továbbszámláz az érintettek részére. Főmérős fogyasztók vonatkozásában a szerződést az Rt. felmondja, a mérőt kiszereli és a vízszolgáltatás a tartozás rendezéséig, szünetel.
A 2000 önkormányzati bérlakásból 292 van a lakótelepen, az összes felhalmozott lakbértartozásnak több mint 40 %-a származik a Huszár telepről. 
A panaszos feltételezése, miszerint a tartozások felhalmozása miatt az itt élők lakhatása veszélybe kerül, nem nyugszik valós alapokon, hiszen az önkormányzat nem tekinti megnyugtató megoldásnak ilyen döntés meghozatalát. A városban most induló adósságkezelési programba - reményeink szerint - sok bérlő fog bekapcsolódni, melynek eredményeként a szolgáltatókkal szemben fennálló hátralékok megszűnnek.
	A „Gettóból lakótelep, avagy a Huszár lakótelep és a Keleti lakótelep rehabilitációja” címmel nemrégiben készült tanulmány, amely a helyzetfelmérésen túl a speciális és intézményesített lakhatással rendelkezők lakhatási támogatása kialakításának gondolatát veti fel. Ez csak egy, a lehetséges alternatívák közül, melyeket folyamatosan vizsgál az önkormányzat. Évről-évre jelentős erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a Huszár lakótelep ellátottsága, az ott élők helyzete javuljon, megítélésük szerint sikerrel. Az említett városrészen élők problémái azonban mélyen a szegénységben és a munkanélküliségben gyökereznek, melyeknek orvoslása nemcsak települési, hanem össztársadalmi odafigyelést igényel.
	Az ÁNTSZ Nyíregyháza Városi Intézet tiszti-főorvosa tájékoztatott, hogy korábban a Huszár-telep vízellátásával kapcsolatos panaszbejelentés hivatalukhoz nem érkezett, a vízellátás szüneteltetéséről a megkeresésből szereztek tudomást.
	A NYÍRSÉGVÍZ Rt. a vízkorlátozással kapcsolatban minden esetben arról tájékoztatja az ÁNTSZ-t, hogy a 38/1995. (IV. 5.) Kormányrendeletben foglaltakat betartják.
	A vízszolgáltatásból való kikapcsolás időpontját, tervezett időtartamát, a korlátozási tényezők (mozgáskorlátozott személy, idős személy, kisgyermek, önálló életvitelre nem képes egyén) fennállásának vizsgálatát nem dokumentálják.
	Az érintett területen 2003. 06. 30-án, 07. 02-án, 07. 03-án helyszíni vizsgálatot végeztek, és a vízszolgáltatóval is felvették a kapcsolatot. Megkérték az aktuálisan vízellátásból kizárt családok listáját, és mind a 40 családnál vizsgálták a korlátozást kizáró tényezőket. Munkájukban az önkormányzat és a családsegítő központ képviselője is segítségükre volt.
	A 40 család közül több elköltözött, illetve eleve úgy költözött be, hogy tudomása volt a vízkorlátozásról, és a helyzetet tűrte, a közüzemi számláit évek óta nem egyenlíti ki.
	Közvetlen fertőzésveszélytől nem kell tartani, 2 helyen tapasztaltak WC-dugulást, melynek megszüntetésére intézkedtek. Az időszakos vízkorlátozás bevezetésével kapcsolatosan 1998. óta több alkalommal a vízmű felé állásfoglalást adtak ki az OTH 20-72/95 sz. szakmai utasítása és állásfoglalása alapján:
•	a szakaszos szolgáltatást - átmenetileg (max. 5, földszintes és I. emeletes épületben 14 napig) szabad fenntartani, a korlátozás havonta ismételhető,
•	a létfenntartáshoz és a közegészségügyi követelmények teljesítéséhez szükséges vízmennyiséget biztosítani kell (30-50 liter víz/fő/nap), amiről a szolgáltatóknak kell gondoskodnia.
	A vízszolgáltatás megszüntetéséről hozott döntésnél különleges elbírálásra jogosult az olyan család, ahol kisgyermek, mozgáskorlátozott, fogyatékos, időskorú személy él, és nincs a környezetben olyan személy, aki a víz hordását meg tudná oldani.
	Az ilyen esetekben a vízszolgáltatás megszüntetése közegészségügyi szempontból nem engedhető meg.
	A panaszos beadványát, az Önkormányzathoz és az ÁNTSZ-hez küldött megkeresésem és az azokra érkezett válaszokat megküldtem a Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogok Országgyűlési Biztosának is.
Az ügy jogszabályi háttere:
•	38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről
8. § (1) A szolgáltatásért a fogyasztónak külön jogszabály szerinti díjat kell fizetnie, kivéve, ha a szolgáltatóval ennél alacsonyabb díj alkalmazásában állapodott meg.
9. § (1) Ha a fogyasztó a díjat a szerződésben rögzített feltételek szerint nem fizeti meg a mulasztásnak az e rendeletben meghatározott következményeire a szolgáltató - az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (a továbbiakban: ÁNTSZ) területileg illetékes intézetének egyidejű értesítése mellett - fogyasztó figyelmét felhívja.
(2) A szolgáltató a szolgáltatást a létfenntartáshoz, a közegészségügyi és tűzvédelmi követelmények teljesítéséhez, valamint az egészségügyi és gyermekintézmények ellátásához szükséges ivóvízellátás, továbbá a szennyvízelvezetésre irányuló szolgáltatás kivételével, az illetékes ÁNTSZ-nek az intézkedés bevezetését nyolc nappal megelőző értesítése mellett, az ÁNTSZ-nek az értesítésben foglaltakkal ellentétes állásfoglalása hiányában
a) időben és mennyiségben korlátozhatja,
b) kizárólag termelési célú ivóvíz-felhasználásnál szüneteltetheti, illetve három hónapon túli díjtartozás esetén további harmincnapos határidővel a szolgáltatási szerződést felmondhatja.
(3) A közegészségügyi követelmények teljesítéséhez szükséges ivóvízellátás akkor biztosított, ha az ivóvízellátás legalább 50 l/fő/nap mennyiségben, négy emeletnél nem magasabb lakóépület esetén legfeljebb 150 m távolságon belüli, négy emeletnél magasabb lakóépületben pedig négy emeletnél nem nagyobb szintkülönbséggel járó vízvételezési lehetőséggel (közkifolyóról, tűzcsapról, szállított vízből) adott.
(4) A díjhátralék megfizetésének igazolásától számított öt naptári napon belül a szolgáltatónak a (2) bekezdés a)-b) pontja szerinti intézkedéseket meg kell szüntetnie.
(5) Az ÁNTSZ-nek a (2) bekezdés szerinti, az értesítésben foglaltakkal ellentétes állásfoglalása hiányában a szolgáltató a bekötővezetéket leszűkítheti, lezárhatja.
(6) A szolgáltató a szolgáltatást a fogyasztó kérésére is szüneteltetheti, illetőleg megszüntetheti. Ennek költségei - ideértve a szolgáltatás újraindításának, továbbá a (2) és (4) bekezdés szerinti intézkedésnek a költségeit is - a fogyasztót terhelik.
A közműves ivóvízellátás
10. § (1) A szolgáltatónak a szolgáltatási kötelezettsége és a szolgáltatás minőségéért való felelőssége a szolgáltatási pontig áll fenn.
(2) A szolgáltató az ivóvíz szolgáltatását, legalább 1,5 és legfeljebb 6 bar hálózati nyomás mellett a szolgáltatási ponton köteles teljesíteni. Az ettől eltérő szolgáltatást a szolgáltatótól kérni lehet.
(3) Ha az ivóvíz szolgáltatása a belterület legalább 20%-át, illetőleg 500-nál több főt érintően előre tervezetten 12 órát vagy üzemzavar esetén 6 órát szünetel, a szolgáltató az ivóvízszükséglet kielégítéséről más módon köteles gondoskodni, a létfenntartáshoz szükséges 10 liter/fő mennyiségben. A 12 órát meghaladó, de 24 óránál rövidebb szolgáltatás-kimaradás esetén 25 liter/fő, 24 órát meghaladóan 30 liter/fő/nap az előírt ivóvízmennyiség.
(4) A szolgáltatás szüneteltetése esetén a szolgáltató az ivóvízellátásról úgy köteles gondoskodni, hogy ahhoz az érintettek 300 méteres körzeten belül hozzájuthassanak.
(5) Ha a szolgáltatás megszüntetése a tűzivízhálózatot is érinti, a szolgáltatónak az illetékes tűzrendészeti szervet is értesítenie kell.
(6) A fogyasztó a szolgáltatás közérdekből történő korlátozását, illetve szüneteltetését kártalanítás nélkül tűrni köteles. Az előre tervezhető közérdekű tevékenység kapcsán felmerülő korlátozásokról a fogyasztókat legalább három nappal korábban, a helyben szokásos módon tájékoztatni kell.
(7) A szolgáltatás korlátozása akkor közérdekű, ha azt a víziközmű biztonságos működtetésével összefüggő közegészségügyi vagy egyéb követelmény (így például hálózatfejlesztés, jelentősebb üzemzavar-elhárítás) teszi indokolttá.
Az érintett alkotmányos jog:
•	1949. évi XX. Törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.
A vizsgálat megállapításai:
	A vizsgálat megállapította, hogy az Önkormányzat a törvényből és a helyi rendeletéből adódó kötelezettségeinek több irányú segítségnyújtással igyekszik eleget tenni, ugyanakkor a lehetőségek keretei között nyújtott gondoskodás az érintett lakótelepen, nehéz anyagi körülmények között élő családok mindegyikének teljes szociális biztonságot nem nyújthat.
	A szociális biztonság fogalma pontosan azt fejezi ki, hogy megfelelő szintű életminőséghez való emberi jognak legalább olyan szintűnek kellene lennie, hogy az életben való részvétel biztosításával az ellátásokat igénybe vevők ténylegesen is a társadalom teljes értékű tagjának érezhessék magukat.
	Az elnehezült életviszonyok között élőknek a vízellátás, az alapvető higiéniai igények kielégítése, a mindennapi létfenntartással kapcsolatos problémák sokszor megoldhatatlannak látszó feladatot jelentenek. Az Önkormányzat a szociális törvényben meghatározott sokirányú segítségnyújtással támogatja a telepen élőket. A támogatások folyósítása azonban mindenre nem adhat megoldást, ezért az Önkormányzat széles összefogással, közmunkaprogram keretében a lakótelep rehabilitációjáról döntött és egy felújítási programot indított el. A közel százmilliós beruházás első lépcsőben vízórával látta el a lakásokat, melynek eredménye a vízfogyasztás csökkenésével már érzékelhető.
A szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az alapjogként való szabályozás nem keletkeztet alanyi jogot az ellátásra, az az állam kötelezettségvállalását jelenti, amelynek mértékét a törvényhozás és a Kormány az ország teherbíró képességének függvényében állapítja meg.
Az Alkotmánybíróság több határozatában is rámutatott arra, hogy az Alkotmány 70/E § (2) bekezdéséből az állam kötelezettségei tekintetében csak az következik, hogy az állam a polgárok megélhetéséhez szükséges ellátáshoz való jogának érvényesítése érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményrendszert köteles létrehozni, fenntartani, működtetni. Az Alkotmány azonban a rendszer működésére vonatkozó elveket és szabályokat nem határozza meg. (26/1993. (IV.29.), 43/1995. (VI. 30.), 16/1998. ( V.8.) AB határozatok) Az Alkotmánybíróság az Alkotmány 70/E paragrafusának értelmezése során rámutatott arra is, hogy a szociális biztonság nem jelent sem biztosított jövedelmet, sem pedig azt, hogy az állampolgárok egyszer elért életszínvonala a gazdasági viszonyok kedvezőtlen alakulása következtében ne csökkenhetne. ( 32/1991. (VI.6.), 772/B/1990. AB hat.) 
A fent leírtakból megállapítható, hogy a szociális biztonsághoz való jog azon alkotmányos jogok közé tartozik, melyek nem teremtenek alanyi jogosultságot az ellátásra, csupán az államot terheli egy minimális ellátási szint kiépítésnek a kötelezettsége. 
A rendelkezésre álló információ, tehát panaszos előadása, a megkeresésre kapott válasz és a megküldött dokumentumok alapján megállapítható, hogy az Önkormányzat a szociális biztonsághoz való jog érvényesülése során anyagi teherbíró képességeinek keretei között eleget kíván tenni e feladatának, annak szintje azonban nem fedi a ma kívánalomként jelentkező szociális biztonság fogalmát.
Az ÁNTSZ azonban előzetes állásfoglalási kötelezettségének, illetve a mozgáskorlátozott személy, idős személy, kisgyermek, valamint az önálló életvitelre nem képes személyek érdekeinek érvényesítése érdekében csak akkor tud intézkedni, ha a szolgáltató az információkat megfelelő tartalommal és határidőben az ÁNTSZ rendelkezésére bocsátja. A feltételek teljesítéséhez nem elegendő az a nyilatkozat, mely szerint a szolgáltató a Kormányrendelet „betartásáról biztosítja” az ÁNTSZ-t.
	A vizsgálat az Alkotmányban deklarált szociális biztonsághoz, az egészséges környezethet, valamint a lehető (Az Alkotmánybíróság értelmezésében: a lehetőségekhez mért) legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggésben visszásságot nem tárt fel, ezért kezdeményezéssel, ajánlással nem élek.
	Utalok azonban arra, hogy bár az Alkotmánybíróság mind az állam, mind a helyi önkormányzatok számára a fenti alapjogok érvényesítésének tényleges mértéke terén meglehetősen tág mozgásteret biztosít, ezen mozgástéren belül az állam és a helyi önkormányzatok folyamatos kötelessége az ellátás és gondoskodás színvonalának – lehetőségeikhez mért – emelése, különös tekintettel a halmozottan hátrányos körülmények között élők jogaira.    
	Kérem ezért az Önkormányzat vezetőitől és munkatársaitól, hogy a gondoskodásra, támogatásra szoruló családok nehéz helyzetét a továbbiakban is kísérjék figyelemmel, és a rendelkezésre álló eszközökkel, azok igazságos és méltányos elosztásával, illetve átcsoportosításával segítsék szociális helyzetük jobbrafordulását.
	Az ÁNTSZ jelzése alapján felkérem a Nyírségvíz Nyíregyháza és Térsége Víz- és Csatornamű Rt. Igazgatóját, hogy a vízellátás szünetelésével kapcsolatban a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Kormányrendeletben foglaltaknak mindenkor megfelelő tartalommal és határidőben tegyen eleget.
Budapest, 2003. október 22.
Lenkovics Barnabás