OBH 3083/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Békés megyei vizsgálat
Előadó: dr. Borza Bea
dr. Kristó Annamária
A vizsgálat megindulása
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosaként az egészségügyi ellátást végző intézmények vizsgálata során számos olyan panasszal találkoztam, amelyek kifejezetten az ellátás minőségét, humanitását kifogásolták, ideértve a szakmai tévedéseket, az un. orvosi műhibát is.
Ez alkalommal az alkotmányos jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16.§ (2) bekezdésében biztosított jogkörömben hivatalból indítottam vizsgálatot, melynek célja a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jog, illetve az élethez való alkotmányos jog érvényesülése a sürgősségi ellátás kapcsán egy-egy kiemelt intézmény működésén keresztül Békés megyében.
Az egészségügyi intézményeket érintő panaszok túlnyomó része az ellátás minőségét, szakszerűségét, a diagnosztika alaposságát és gyorsaságát érintik. Természetesen az országgyűlési biztos nem foglalhat állást a medicina körébe tartozó kérdésekben, ugyanakkor látni való, hogy az ellátás körülményei szoros összefüggésben vannak az ellátás minőségével.
Erre való tekintettel folytatott vizsgálat arra irányult, hogy feltárja Békés megyében a mentés és a sürgősségi betegellátás működését, az esetlegesen fellelhető problémákat, az egészségügyi szolgáltatók közötti együttműködés intenzitását.
Érintett alkotmányos jog
•	Az élethez való jog. 54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek vele született joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
•	A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog. 70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a  Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
Jogszabályi háttér
•	Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény
•	Az Országos Mentőszolgálatról szóló 55/1996.(XII.27.) NM rendelet
•	A mentésről szóló 20/1998.(VI.3.) NM rendelet
•	Az egészségügyi szolgáltatást nyújtó egyes intézmények szakmai minimumfeltételeiről szóló 21/1998.(VI.3.) NM rendelet
Az alkalmazott jogszabályokat részletesen a jelentés melléklete tartalmazza
A tényállás és a vizsgálat megállapításai
I.
Munkatársaim helyszíni vizsgálatot tartottak az OMSZ Békés Megyei Központjában, amely Békéscsabán, külön erre a célra létrehozott épületben működik. 
A helyszínen munkatársaimat arról tájékoztatták, hogy Békés megyében, a központtal együtt, 10 mentőállomás működik. Jelenleg a 342 fős megyei egységben szinte valamennyi státusz betöltött. Ez idő szerint 3-4 orvost foglalkoztatnak, de a kivonuló orvosok között részmunkaidős orvosok is dolgoznak, akik a megye területén működő kórházak valamelyikében töltenek be állást. A vonuló állomány tagjai mentőtisztek, mentő ápolók, gépkocsivezetők. Jelenleg 28 főiskolai végzettségű mentőtiszti státusz van, amelyből 4 állás betöltetlen, ide végzős fiatalokat várnak.
Az OMSZ Békés megyei szolgálatának 50 gépkocsija van. Ebből egy rohamkocsi Békéscsabán, nyolc eset-kocsi Gyulán, Mezőkovácsházán, Orosházán, Szarvason, Sarkadon, Szeghalmon, és Békéscsabán van szolgálatban. Mezőkovácsházán és Szeghalmon azonban még nem működik 24 órában a szolgálat, de a közeljövő célja ennek megoldása. Nincsen eset-kocsija Gyomának, Kunágotának és Zsadány településnek, de azt kívánják elérni, hogy ezeken a településeken is biztosítva legyenek ezek a kocsik. Egyébként 2002. évben két új állomást adtak át, Kunágotán és Sarkadon. Ugyanakkor nincs a megyében gyermek-rohamkocsi, valamint mentő helikopter.
Az alkalmazottak nem ügyeletben dolgoznak, hanem rendes munkaidő-beosztásban a Kjtv. és Mtv. szerint.
A mentőszervezetnek saját diszpécser szolgálata van, a kórházakkal, pedig közvetlen rádiós és telefonos összeköttetésben állnak. Súlyos baleset esetén értesítik a kórházat, ahol így kellő időben elő tudnak készülni a beteg fogadására.
Ezen túl, működik a megyében központi, összevont diszpécser központ (TIK), de a lakosság körében ez nem elterjedt segélyhívó mód, így a tapasztalatok szerint csupán közbenső, a hívásokat elosztó állomásként működik, mely adott esetben időveszteséget is jelenthet.
Az európai norma szerint való 15 perces helyszínre érkezési időt általában 70%-ban tudja tartani a szolgálat. Télen, vagy rossz időjárás esetén a Katasztrófavédelmi Főigazgatóság megyei szervezetével kialakult jó kapcsolat révén az ő segítségükkel látják el feladatukat, de ezen kívül maguk is rendelkeznek 10 terepjáró gépkocsival.
A vonulások megoszlása a megyében 20% mentési, és 80 % betegszállítási feladatot jelent. Ez megfelel az OMSZ hasonló országos adatának.
A gépkocsik műszaki állapota megfelelő, noha valamennyi gépkocsi többet futott, mint amennyit a gyártó (Toyota) maximumként standardizált. A Toyota és Mercedes gépkocsik 10 éves szerződése hamarosan lejár. A gépkocsik technikai mentőfelszereltsége megfelel a jogszabályi követelményeknek, a hiányokat tudják pótolni.
A gépkocsik működtetésének feltételei közül a közelmúltban bevezetett kártyás rendszer a tankolásoknál bevált. Egyébiránt a szolgálat adminisztrációs részlegének működési feltételei – legalábbis költségvetési szempontból – kissé elnehezültek. A békéscsabai mentőállomás gazdasági vezetője beszámolt azokról a negatív tapasztalatokról, melyek a kötelező közbeszerzési eljárás következményeként jelentkeztek. A költségkímélő beszerzési források helyett – tekintettel a település jellegére, az üzleti forgalom közvetlen működésére – a meghatározott, ám adott esetben az ország másik régiójából történő beszerzést kényszerít az egyébként szűk költségvetésű állomásokra. Például az íróeszközök pótlása korábban egy beszerzési helyről történt, most 3-4 vállalkozótól, gyakran másik városból folyik.
A mentőszolgálat és a megyei kórház között jó a kapcsolat. Amióta Gyulán megépült a Sürgősségi Betegellátó Osztály rohamos javulás tapasztalható a betegellátás terén, illetve színvonalán.
A korábbi években végzett ombudsmani vizsgálatok alkalmával felmerült az a tény, hogy az OMSZ-nak nincs elfogadott Szolgálati és Működési Szabályzata. Létezik egy tervezet, ugyanakkor továbbra is csupán un. körlevelek, illetve utasítások segítségével irányítják a munkát, amely ad-hoc esetben indokolt lehet, pl. a-típusos tüdőgyulladás, jelenleg a munkaköri leírások eligazodást adnak a munkavállalók számára a szolgálat ellátása tekintetében.
A városi szolgálat kitűnő kapcsolatban dolgozik a szomszédos megyékkel is, szükség szerint járnak Szegedre, és Debrecenbe is.
II.
Ugyancsak helyszíni vizsgálat keretében meglátogattuk Gyulán a Pándy Kálmán Békés Megyei Kórházat, ahol azt vizsgáltuk, hogy milyen feltételek mellett működik a mentéshez szorosan és elválaszthatatlanul kapcsolódó sürgősségi betegellátás.
A megyei kórházban – pályázaton nyert forrásból – korszerű Sürgősségi Betegellátó Osztályt hoztak létre, amely mellett az elmúlt évtől önállóan működik a sürgősségi belgyógyászat is. 1998-ban létesítették a Baleseti Osztályhoz tartozó Baleseti Sürgősségi Állomást, melyhez a közel jövőben elkészül a baleseti műtő is. Az épületre címzett támogatást kapott a kórház, de a közel húszmillió forintba kerülő műtőasztal csupán egyéb pályázati forrásból finanszírozható.
A SBO működése óta a többi osztály vonatkozásában is pozitív változások jelentkeztek az ellátásban, tekintettel arra, hogy megszűnt az un. átmenő-forgalom. A „minden egy helyen” elve – és gyakorlata - lehetővé tette a gyors, szakszerű és valóban sürgősségi ellátást. 
A sürgősségi belgyógyászat portáján – az obligát biztonsági szolgálatos mellett – egészségügyi felsőfokú végzettséggel rendelkező szakápoló is segít a betegforgalom irányításában. Az osztály nyolc ággyal rendelkezik, melyeket az un. 24 órás megfigyelésre is igénybe vesznek. A megfelelő diagnosztikai háttér rendelkezésre áll, ám egy-egy időszakban fellépő kapacitáshiány esetén a várakozási idő megnövekedése miatt panaszkodnak a betegek. Egyébként az intézmény területén több panaszláda is található.
A Sürgősségi Baleseti Állomáson önálló szakdolgozói munkacsoport dolgozik, az orvosok,  pedig ügyeletben végzik a sürgősségi feladatokat. Egyébként létrehoztak a kórházban egy un. fregoli munkacsoportot is, melyben 40 szakember végez ott és akkor munkát, ahol épp sürgős szükség van rájuk. Az SBO sebészeti részlegében tíz fő szakdolgozói állásából jelenleg hat betöltött. A sürgősségi belgyógyászaton azonban mind a tíz hely betöltött. Rajtuk kívül négy beteghordó és egy fő műtős segéd végez szükség szerint ügyeletben munkát.
A napi átlagos betegforgalom az SBO sebészetének tekintetében 40-50 fő, míg a belgyógyászaton 20-30 fő, valamint az aznapi beutalt betegek. Egyébként a megye lakosságának több mint felét ez az intézmény látja el.
A koraszülött ellátás zökkenőmentessége még nem megoldott. A szülészettől 2 km-re, külön telephelyen van a koraszülött csecsemők ellátását is biztosító intenzív osztály, melyhez egy speciális inkubátor segítségével szállítják át az újszülöttet. Az intézmény vezetőségének tervei között szerepel a koraszülött intenzív osztály betelepítése a szülészet mellé, ám a beruházás költségeit önerőből nem képes állni a kórház.
A Sürgősségi Balesti Osztály épületének tetején létrehozták a légi mentő fogadására alkalmas leszállóhelyet, melynek teljes szerkezeti befejezése 2006-ig (a kötelező üzembeállítás időpontjáig) valósul meg.
A mentőszolgálattal szoros szakmai-, és jó munkakapcsolatban végzik a baleseti ellátást, ezt segítendő az állomáson diszpécser szolgálat működik.
A sürgősségi betegellátás szempontjából nem releváns, de tényszerű adat, hogy megépült a Mammográfiai Centrum, melynek műszaki felszereltsége teljes, azonban az OEP által kiírt pályázaton - a működés megkezdésére - még nem hirdettek nyertest. Ennek következtében az egyes vizsgálatokat elvégzik, ám a folyamatos szűrést a szakemberek nem kezdhették meg. A régióban már működő szegedi centrum a Békés megyei igényjogosultak egyharmadát szűri, a női lakosság további 2/3-a – legalábbis a mellrákszűrés tekintetében – azonban ellátatlan.
Mindebből következően megállapítom, hogy a vizsgált egészségügyi intézmények tekintetében mind a mentés, mind pedig az ezzel szorosan összefüggő sürgősségi betegellátás a megyében kiegyensúlyozottan működik. Mindkét vizsgált intézmény szakszerű és összehangolt tevékenysége, valamint a megyei kórházban létrehozott sürgősségi betegellátó osztály működése lehetővé tette az ellátás színvonalának és hatékonyságának zökkenőmentessé válását.
Összefüggésben a vizsgált alapjogok érvényesülésével megállapítom továbbá, hogy nem kellően megoldott a koraszülöttek ellátását végző osztály elhelyezése, tekintettel arra, hogy különálló telephelyen van, két kilométerre a szülészettől. Noha e tényből önmagában alapjogi sérelem nem következik, mégis az ellátás ilyetén körülménye olyan kockázati elem, mely épp az újszülöttek ellátásban a priori kiküszöbölendő.
Egyebekben a megfelelő működéshez szükséges műszerezettség és diagnosztikai háttér mindkét intézményben megoldott, bár az évkorlátozás (szavatosság lejárta) miatt a kórház - ideértve természetesen a sürgősségi osztályt is - műszerparkjának cseréje akuttá vált. 
A vizsgált egészségügyi intézményekben olyan betegközpontú szemlélet tapasztalható, amely alapja lehet az egészségügyi reform humanizálási törekvéseinek, egyben megfelel a kultúrált gyógyítás és gyógyulás igényének.
A helyszíni vizsgálat tapasztalatai alapján megállapítottam, hogy a megyében a betegek sürgősségi és ügyeleti ellátása megoldott, a vizsgált alkotmányos jogok szempontjából visszásságot nem tártam fel.
Felhívom ugyanakkor a Békés Megyei Közgyűlés elnökét, hogy fontolja meg a fent említett koraszülött ellátás megkönnyítése érdekében egy olyan technikai, műszaki, és/vagy pénzügyi átszervezés lehetőségét, mellyel megoldható a zökkenőmentes és gyors beavatkozás, a nagytávolságú szállítás kiiktatásával.

Budapest, 2003. május 23.

Lenkovics Barnabás