OBH 3031/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Juhász Orsolya
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában sérelmezte Balatonkeresztúr Község Önkormányzatának a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos helyi közszolgáltatásról és annak díjával kapcsolatos szabályozását. Különösen kifogásolta, hogy a hulladékszállítási díj részét képező alapdíjat az egész évre szóló szüneteltetés ellenére is, teljes összegben meg kell fizetnie.
Eljárásom során megkerestem a Zöldfok Rt. (a továbbiakban: Közszolgáltató) jogtanácsosát, akitől a közszolgáltatás ellátására vonatkozóan kértem tájékoztatást.
A megállapított tényállás
A panaszos Balatonkeresztúr községben üdülőtulajdonos. A Közszolgáltatónak levélben bejelentette, hogy nem kéri a hulladékszállítási szolgáltatást. A Közszolgáltató válaszában értesítette, hogy az ürítésre vonatkozó szüneteltetést 2003. január 1-től december 31-ig elfogadta, valamint kijelentette, hogy „a szüneteltetési kérelem elfogadása esetén az ingatlantulajdonos csak a szüneteltetett időszak ürítési díja alól mentesül, az alapdíjat ettől függetlenül az egész évre meg kell fizetni.”
A panaszos beadványához csatolta azt az önkormányzati tájékoztató füzetet, amely tartalmazza, hogy a települési szilárd hulladék szállításának díját képző alapdíjat minden esetben meg kell fizetni, függetlenül attól, hogy a közszolgáltatás szüneteltetésére a Közszolgáltató engedélyt adott.
A panaszos tehát olyan szolgáltatás megfizetésére köteles, amelyet nem vesz igénybe.
Az ügy jogszabályi háttere
•	1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (a továbbiakban: Ptk.)
201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár.
(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné, a szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja.
•	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (a továbbiakban: Ötv.)
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: … a köztisztaság és településtisztaság biztosítása.
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
95. § A Kormány:
a) a belügyminiszter közreműködésével, a fővárosi, megyei közigazgatási hivatal vezetője útján biztosítja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzését;
98. § (2) A közigazgatási hivatal vezetője a fővárosban és a megyében
a) ellátja a helyi önkormányzatok, a helyi kisebbségi, valamint a kisebbségi települési önkormányzatok törvényességi ellenőrzését, a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnek kizárólag a jogszerűségét vizsgálhatja;
(3) A közigazgatási hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat
a) szervezete, működése, döntéshozatali eljárása,
b) döntései (rendelete, határozata),
99. § (1) A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében - határidő tűzésével - felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.
•	2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról (továbbiakban: Hgt.)
2. § (1) A törvény hatálya kiterjed
a) minden hulladékra;
12. § (1) A fogyasztó köteles a szervezett hulladékbegyűjtést - ideértve a szelektív hulladék-begyűjtési rendszereket is - igénybe venni.
13. § (1) A hulladék termelője, birtokosa a tevékenysége gyakorlása során keletkező, illetőleg más módon a birtokába kerülő hulladékot köteles gyűjteni, továbbá hasznosításáról vagy ártalmatlanításáról gondoskodni.
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan,
a) a közszolgáltatás jellegét,
b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét,
c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit
külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.
•	242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól (a továbbiakban: kormányrendelet)
2.§ (2) Az önkormányzat képviselő-testülete rendeletében külön-külön határozza meg az általa szervezett, a települési szilárd, illetve folyékony hulladék (a továbbiakban együtt: települési hulladék) kezelésére irányuló közszolgáltatás díját.
(3) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díjmegállapításának ki kell terjednie a közszolgáltatás teljesítésének gyakoriságára és módjára, a teljesítés helyének, a díjfizetési feltételeknek és módoknak a megállapítására.
4. § (1) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díját az önkormányzat képviselő-testülete a rendeletében meghatározott közszolgáltatással arányosan állapítja meg.
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
7. § (1) A közszolgáltatási díj megállapítása - a díj kiszámítására vonatkozó előírások alapján - általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtételt a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott indokolt költségek, ráfordítások és a 6. § (3) bekezdése szerinti nyereség összege és a várható szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani.
(2) Az egységnyi díjtételek a következők:
a) a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja;
8. § (1) A 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egységnyi díjtétel megállapításakor figyelemmel kell lenni arra, hogy a gyűjtőedényzet az ingatlantulajdonos vagy a közszolgáltató tulajdona-e. Ha a gyűjtőedényt külön bérlettel a közszolgáltató biztosítja, annak költsége a díjtétel megállapításánál nem vehető figyelembe.
(4) A közszolgáltatási díjat a közszolgáltatás igénybe vevője - a teljesített közszolgáltatás alapján, számla ellenében - meghatározott időszakonként utólag köteles megfizetni.
(5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.
•	Balatonkeresztúr Község Önkormányzata Képviselőtestületének 1/2003. (I.29.) sz. rendelettel módosított 17/2002. (XII.19.) sz. rendelete a község környezetvédelméről, köztisztaságáról (a továbbiakban: Ör.) 
10. § (1) (…) A hulladékkezelési közszolgáltatás díj … az alapdíjból, valamint az ürítési díjból áll.
Az alapdíj éves díj, amely a hulladékkezelési közszolgáltatás megfelelő kapacitással történő folyamatos fenntartásának … indokolt költségeinek és ráfordításainak állandó részét, valamint … a tartós működéshez szükséges nyereség megtérülését illetve fedezetét biztosítja. 
10. § (4) Mind a lakó, mind az üdülőtulajdonos mentesül e § (1) bekezdése szerint meghatározott ürítési díj megfizetése alól, ha a közszolgáltatás szüneteltetését kéri arra tekintettel, hogy ingatlanában folyamatosan legalább 2 naptári hónap időtartamban nem fog tartózkodni és ingatlanát más sem használja. A folyamatos távollétet bármely időpontban az ingatlanon való tartózkodás megszakítja.
•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény (a továbbiakban: Obtv.)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
20. § (1) Ha az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat alapján arra a megállapításra jut, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság fennáll, annak orvoslására - az érintett szerv egyidejű tájékoztatása mellett - ajánlást tehet a visszásságot előidéző szerv felügyeleti szervének. A felügyeleti szerv az ajánlás tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről az ajánlás kézhezvételétől számított harminc napon belül értesíti az országgyűlési biztost.
Az érintett alkotmányos jogok
•	1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
44/A § (2) bekezdése szerint a helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.
A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy az Ör. a gyakorlatban alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok közvetlen veszélyét rejti magában. A rendelet ugyanis figyelmen kívül hagyja a Hgt., illetve a kormányrendelet előírásait.
Ez utóbbi két jogszabály szerint ugyanis követelmény, hogy az önkormányzatok témát érintő rendeleteikben megállapított hulladékszállítási díj a Ptk.-ban kimondott szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányossága elvének megfeleljen. A Hgt. kimondja, hogy a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a kezelt hulladék mennyisége és minősége figyelembevételével kell megállapítani [25. § (1) b)].
A kormányrendelet szerint a települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díját az önkormányzat képviselő-testülete a rendeletében meghatározott közszolgáltatással arányosan állapítja meg. [4. § (1)].
Az Alkotmánybíróság a hulladékgazdálkodást érintő határozataiban ugyancsak kiemelt figyelmet fordít az elszállított hulladék és az azért megállapított díj arányosságának kérdésére. 
A 26/1997. (IV. 25.) AB határozat hangsúlyozta, hogy "az önkormányzati rendeletalkotással szemben lényeges követelményként fogalmazható meg - más tényezők mellett -, hogy a közszolgáltatás díja az átalányjellegtől a ténylegesen ellátott szolgáltatás értékéhez közelítsen. (ABH 1997. 482, 486.) Az önkormányzatoknak a rendeletalkotás során ezt az elvet figyelembe kell venniük. A képviselő-testületek a szemétszállítási díj meghatározására irányuló szabályozás megalkotásakor kötelesek a szolgáltatási díj összegét a tényleges szemétkibocsátáshoz és az elszállított szemét mennyiségéhez kötni. Ez a kötelezettség közvetlenül a Ptk. 201. §-ából (szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányosságának elve) vezethető le".
Az 54/1998. (XI. 27.) AB határozat pedig elvi jelleggel hívta fel a figyelmet a következőkre: "A szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének tiszteletben tartása olyan alapvető követelmény az önkormányzatokkal szemben, amelyet a szemétszállítási díj meghatározására irányuló rendeletalkotásuk során maradéktalanul érvényesíteniük kell.”
Az vizsgálatom alapjául szolgáló Ör. szüneteltetésre vonatkozó szabályozása nem felel meg a fenti, arányossági követelményeknek. A jogszabály szerint a hulladékkezelési közszolgáltatás díja az alapdíjból, valamint az ürítési díjból áll (10. § (1)). A közszolgáltatás szüneteltetésének engedélyezése esetén mindössze az ürítési díj megfizetése alól mentesülhetnek az ingatlantulajdonosok.
Az alapdíj egyösszegű éves díj, vagyis a 4 hónapra, illetve a 12 hónapra szüneteltetési engedéllyel rendelkező ingatlantulajdonosok között nem tesz különbséget a befizetendő alapdíj összeg vonatkozásában.
Összességében tehát megállapítottam, hogy Balatonkeresztúr Község Önkormányzat vizsgált rendelete a szüneteltetés meghatározása körében a magasabb szintű jogszabályokban megfogalmazott arányossági követelményeknek nem felel meg, mivel a különböző időtartamú szüneteletetéseket nem méltányolja, illetve nem differenciál az alapdíjban. Ezzel az önkormányzat a jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével, valamint az Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdésében – ez utóbbi jogszabályhely szerint a helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal - deklaráltakkal összefüggésben visszásságot okoz.
Ajánlás, javaslat
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. 20. §-ának (1) bekezdése, illetve a 25. §-a alapján ajánlom a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének, hogy az Ötv. 98. §-ának (2) és (3) bekezdései által biztosított törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg, hogy Balatonkeresztúr Község Önkormányzatának rendelete teljes egészében megfelel-e a Hgt. és a végrehajtására kiadott kormányrendelet előírásainak, majd vizsgálata eredményétől függően fontolja meg a szóban forgó önkormányzati rendelet módosításának kezdeményezését.
Kérem a hivatalvezetőt, hogy az ajánlásommal, illetve, javaslatommal kapcsolatos álláspontjáról 60 napon belül tájékoztasson.

Budapest, 2003. június 18.

Takács Albert