Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2962/2003. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Somosi György

A vizsgálat megindulása
A panaszos a lakóháza szomszédságában lévő iskolában zajló, esti sportolással összefüggő zajokat, hangoskodást, illetve ezzel összefüggésben azt sérelmezte, hogy a polgármesteri hivatal a lakossági bejelentésekre nem tett érdemi intézkedéseket.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a panasztételhez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
Eljárásom során rövid úton megkerestem a XI. kerületi önkormányzat polgármesteri hivatala igazgatási osztályának vezetőjét, aki rendelkezésemre bocsátotta az ügyben keletkezett dokumentumokat.

A megállapított tényállás
2002. szeptember 24-én az Igazgatási Osztály vezetője arról tájékoztatta a panaszost, hogy a birtokvédelmi eljárás lefolytatásához szükség van a birtokháborító nevére és elérhetőségére, mert ez az eljárás kizárólag ismert személlyel szemben kezdeményezhető. Kifejtette, hogy az iskolával, illetve az iskola igazgatójával szemben ilyen eljárás megindítására nincs lehetőség, mert a birtokháborító tevékenységet nem ő, hanem a sportpályákat bérbevevő egyesületek sportolói folytatják. A hatóság közölte a panaszossal azt is, hogy csendháborítás miatt sem tud fellépni, mert ismeretlen elkövetővel szemben szabálysértési eljárás nem indítható, másrészt a jogszabály értelmében a zajkeltésnek nem csak indokolatlannak kell lennie, hanem a megengedett zajterhelési határértéket is meg kell haladnia, aminek bizonyítása az ügyfél kötelessége. A hatósági osztály vezetője a beadványt továbbította a hivatal sport- és üdülési osztályához.
2002. szeptember 24-én az iskola igazgatója az alábbi tájékoztatást adta a hatósági osztály vezetőjének.
„A Budai Sport Általános Iskola 2001. augusztus 15-én úgy jött létre, hogy biztosítani tudtuk külső forrásokból (ISM, Mobilitas pályázat) a sportpályák megépítését. A tárgyi feltételek létrehozásának első ütemében megépült a műfüves- és atlétikai pálya, míg a másodikban a polytán (műanyag) borítású többfunkciós pályánk. A pályákat villanyfényes megvilágítással láttuk el. Az iskola „csak” 43 millió forintot nyert ezeken a pályázatokon, míg a létesítmény felújításának összértéke 48 millió forint volt. Olyan dilemma előtt álltunk, hogy leállítjuk a beruházást, vagy megpróbáljuk az iskola tornaterem-bérleti díjából a hiányzó összeg egy részét kipótolni. Utóbbit választottuk.
Azért volt szükséges így döntenünk, mert szerződés alapján a BEAC és az LTC utánpótlás nevelését vállaltuk fel. Ezt egyrészt a sportinfrastruktúra használatával, illetve szakedzők biztosításával oldjuk meg. Így is igen komoly szervezést jelentett összehangolni a délelőtti testnevelésórákat, a London/Berlin nyelviskola óráit, a két egyesület teremben és sportpályákon történő edzéseinek időpontját.
Így programunk a következőképpen alakult:
- 7.00-16.30-ig a Budai Sport Általános Iskola használja a sportinfrastruktúráit (testnevelés órák, délutáni edzések 1. 2. 3. 4. osztályosoknak, tömegsport)
- 14.30-16.00-ig London/Berlin nyelviskola tart órákat hétfő-szerda, illetve kedd-csütörtök párosítással 75 tanulónknak
- 16.30-18.00-ig az LTC és a BEAC használja a pályákat, de az egyesületek minden korosztályos igényét nem tudjuk kielégíteni (ezért mennek egyesek más helyszínre)
- 18.00-21.00-ig külsős bérlők.
A tanulók szociális helyzetét figyelembe véve a jó tanuló és jó sportoló diákoknak létrehoztuk a „Kölyök Aranycsapat Közhasznú Alapítványt”, amely adományokból, illetve a bérleti díjak egy részéből tartja fenn önmagát. Ennek köszönhetően tudtunk a 2001-2002-es tanévben 20 tanulónknak edzőtábort biztosítani Sopronban, 18 tanulónknak 50% és 100% támogatást biztosítani a London/Berlin stúdió kurzusaira.
Az idei tanévben több gyereknek szeretnénk ilyen jellegű támogatást biztosítani. Ezen kívül az iskola saját önerejéből és a szülők társadalmi munkájával, minden évben két tantermet teljesen felújítunk. Az ehhez szükséges forrásokat is a bérleti díjakból szerezzük meg.
Ugyanakkor - reagálva az ingatlanok értékállóságához – aki iskola közelében vesz ingatlant, tudomásul kell vennie, hogy az oktató-nevelő, sport és rekreációs programok olyan tevékenységek, amelyek néha zajjal is járnak. Mi nemcsak a saját tanulóink sporttevékenységét szeretnénk biztosítani, hanem a környező óvodásokét és a Grund-foci program keretében a Kelenföldön hétvégeken csellengő gyerekek sportfoglalkozását is szeretnénk felvállalni a jövőben.
Mindezek után a következő intézkedéseket szeretnénk meghozni:
- a tornaterem és sportpályák házirendjét hozzuk létre, amiben rögzítjük a kultúrált viselkedés normáit,
- felhívjuk bérlőink figyelmét, olvassák el, ismerjék meg és tartsák be a követelményeket,
- azokkal, akik ezeket nem veszik komolyan, szerződést bontunk”
2003. november 25-én az iskola igazgatója arról tájékoztatta a jegyzői osztály sport- és üdülési csoportjának vezetőjét, hogy a 2001-2002-ben átadott, megújult külső sportpályákon munkanapokon 17 óráig iskolai és sportegyesületi foglalkozásokat, tanórákat tartanak. 17 órától 21 óráig használhatják a külsős bérlők a műfüves, villanyvilágítással ellátott sportpályát. A korábban alkalmazott 22 órai zárást a környező lakók nyugalma, pihenése érdekében, az ő kérésükre változtatták meg 21 órára. Az ún. „B” rekortán/műanyag borítású pályát munkanapokon délután használják, esti időpontban a lakóházak közelsége miatt csak esetenként, igen ritkán. A bérlők figyelmét minden esetben – írásban – felhívják, hogy a környékbeli lakók nyugalmát hangoskodásukkal ne zavarják. Amennyiben ilyen probléma tartósan fennáll, megszüntetik a bérleti szerződést, amire egyébként volt példa. Hétvégén a külső műfüves és műanyag borítású pályákat esetenként használják, itt tartós bérlő nincs. A hétvégi tartós bérlő a BEAC kosársuli csak a tornatermet használja délelőtti időpontban.
Az igazgató beszámolt arról is, hogy a pálya melletti, Albert utcai sorház gondnokát, társasházi közös képviselőjét több alkalommal tájékoztatták a pályahasználati szabályokról, illetve kérték, hogy a ház képviselője jelezze, ha bármiféle problémát észlelnek.

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
188. § Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják, birtokvédelem illeti meg.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen:...a sport támogatása...az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról
11. § (1) c) A tanuló joga különösen, hogy igénybe vegye az iskolában és kollégiumban rendelkezésre álló eszközöket, az iskola és kollégium létesítményeit (könyvtár, laboratórium, számítástechnikai központ, sport- és szabadidő-létesítmények stb.)
40. § (1) A közoktatási intézmény működésére, belső és külső kapcsolataira vonatkozó rendelkezéseket a szervezeti és működési szabályzat határozza meg. (7) Az iskola és a kollégium házirendje állapítja meg, hogy - a tanulmányi kötelezettségek teljesítésén kívül - az e törvényben, továbbá jogszabályokban meghatározott tanulói jogokat és kötelezettségeket milyen módon lehet gyakorolni, illetve kell végrehajtani. Az iskola és a kollégium házirendje állapítja meg továbbá az iskolai, kollégiumi tanulói munkarendet, a tanórai és tanórán kívüli foglalkozások, a kollégiumi foglalkozások rendjét, a kollégiumi lakhatás ideje alatt a kollégiumon kívüli tartózkodás során tiltott tanulói magatartást, az iskola és a kollégium helyiségei, berendezési tárgyai, eszközei és az iskolához, kollégiumhoz tartozó területek használatának rendjét, az iskola, kollégium által szervezett, a pedagógiai program végrehajtásához kapcsolódó iskolán, kollégiumon kívüli rendezvényeken tiltott tanulói magatartást. (13) Az iskola sportlétesítményeit akkor engedheti át más használatába, ha az nem veszélyezteti az iskolai sportkör működését.

24/1993. (IV.9.) OGY határozat a testnevelés és a sport megújításának koncepciójáról
5. e) A nevelési-oktatási intézmények sportlétesítményeit - az iskolai testnevelés és a tanórán kívüli sport sérelme nélkül - a település lakossága és sportszervezetei is használhassák.

Az érintett alkotmányos jogok
Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A vizsgálat megállapításai
1. A panasz az általános iskola sportlétesítményeinek használatával együtt járó zavaró hatásokból (hangoskodás, labdapuffanás) adódik.
A sportolás a Budapest Főváros XI. kerületi Önkormányzat Budai Sport Általános Iskolának a közelmúltban, jelentős összegért megépített sportpályáin folyik. A létesítményt az iskola tanulóin kívül sportegyesületek és külsős bérlők használják.
A sport a nemzeti egészségfejlesztés alapvető eszköze, a szabadidő eltöltésének társadalmilag is hasznos módja, amely jelentős szerepet tölt be az ifjúság erkölcsi-fizikai nevelésében, a személyiség formálásában.
A mozgásgazdag életmód szükségességét és hasznosságát kifejező szemlélet terjesztése, a meglévő létesítmények korszerűsítése és újak kialakítása hozzájárul a fiatalok életmódjának, szabadidős tevékenységének helyes irányba tereléséhez. A biztonságos, kultúrált sportolás feltételeinek megteremtésével a szülők is szívesebben engedik sportolni gyermekeiket.
A helyi önkormányzatokról szóló törvény települési önkormányzati feladatként határozza meg a sport támogatását, az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítését.
Az Alkotmány 64. §-a szerint a Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé. A polgármesteri hivatal az intézmény igazgatójának jelezte a lakók panaszát, aki a 2002. szeptember 24-én, illetve a 2003. november 25-én kelt levelében foglalta össze – egyebek mellett - a lakók nyugalma érdekében tett intézkedéseit.
2. A lakossági panasz vizsgálatakor szükséges a tulajdonjog tartalmának elemzése.
A tulajdonjog tartalmát egyfelől a tulajdonost megillető alanyi jogokkal, másfelől a tulajdonost terhelő kötelezettségekkel lehet jellemezni. A terhek viselésének kötelezettsége éppúgy a tulajdonjog tartalmát alkotja, mint a tulajdonost megillető jogosultságok rendszere.
A Ptk. 99. §-a alapján a tulajdonos viseli a dologgal járó terheket. A dolog természetéből adódó terhek (karbantartási, felújítási, üzemeltetési költségek) és a közterhek (adók, illetékek stb.) mellett a dologgal járó terhek külön csoportját alkotják a tulajdonjog részjogosítványainak korlátozásai, melyekkel szemben a tulajdonost tűrési kötelezettség terheli. Ezek valamely egyébként kizárható magatartás (pl. átjárás) tűrésének kötelezettségében vagy egy, a tulajdonos által egyébként tanúsítható magatartástól való tartózkodásban nyilvánulhatnak meg (szomszédjogi korlátok).
Külön ki kell emelni a Ptk. 100. §-át, a szomszédjog általános szabályát, amely úgy szól, hogy a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné. Így pl. tilos gáz, füst, zaj útján a szomszédos telekre olyan áthatást gyakorolni, amely a szomszédot szükségtelenül zavarja, vagy amely jogai gyakorlását veszélyezteti.
A szükségtelen zavarás fogalma arra is utal, hogy a zavarásnak bizonyos – mindig az egyedi esetben meghatározható – köre felfogható szükségesnek, vagyis a zavarás valamely szintjét mindenki köteles eltűrni.
A Legfelsőbb Bíróság egy határozata szerint „köztudomású tényként fogadható el az, hogy a labdarúgópálya üzemeltetésével jelentős hangzajhatás és egyéb zavaró áthatás jár együtt, ami az adott esetben szükségtelen zavarásnak minősülhet. A szükségtelen zavarás fennállása esetén az érdekek egyeztetésével lehet és kell keresni azt a megoldást, amely mellett ez a hangzaj- és más hatás már olyan mértékű, amelyet a szomszéd tűrni tartozik (Ptk. 100. §). A jelenlegi helyzet adott, vagyis a családi házas ingatlan szomszédságában az alperes labdarúgópályát üzemeltet. Mindkét fokú bíróságnak ehhez a meglévő állapothoz képest kellett volna keresnie azt a legcélszerűbb megoldást, amelytől a hangzajhatás a jelenlegi állapothoz képest csökkenthető. Amennyiben van ilyen gazdaságosan kivitelezhető megoldás, annak megvalósítására alappal tarthat igényt a felperes. Ennek a felderítése végett nélkülözhetetlen műszaki szakértő kirendelése, aki a helyszín és a helyszíni adottságok vizsgálata alapján adhat véleményt arra: van-e lehetőség és milyen módon a sportpálya üzemeltetésével együtt járó jelentős mértékű zavaró hatások csökkentésére. (BH 2000. 53.)
Egy másik határozat szerint „helytállóan fejtette ki a másodfokú bíróság, hogy a birtokvédelem módját a szembenálló érdekek összevetésének eredménye szabja meg: az érdekegyensúly helyes megteremtésével érhető el a zavarás szükségtelen mértékének megszüntetése, amelyet már a szomszéd tűrni tartozik. A másodfokú bíróság helyesen mérlegelte a felek érdekeit, az alperes tevékenységének ítélete szerinti korlátozásával az érdekegyensúly megvalósul, egyik felet sem éri méltánytalan hátrány.” (BH2002. 179)
3. A hatóság arról tájékoztatta a panaszost, hogy az iskolával, illetve az iskola igazgatójával szemben birtokvédelmi eljárás megindítására nincs lehetőség, mert a birtokháborító tevékenységet nem ő, hanem a sportpályákat bérbevevő egyesületek sportolói folytatják.
A tulajdonost a Ptk. 98. §-a alapján megilleti a birtoklás joga és a birtokvédelem. A birtokost a birtokvédelem mindenkivel szemben megilleti, annak a kivételével, akitől a birtokot tilos önhatalommal szerezte meg. A Ptk. kommentár szerint „a birtoksértő kilétének meghatározásánál általában abból kell kiindulni, hogy ki az, akinek magatartása a tilos önhatalmat megvalósítja. Ez a szempont nem kizárólagos. Nem elegendő minden esetben a magatartás elkövetőjének puszta azonossága, további ismérv, hogy a magatartás kinek az érdekkörében történt. A jogi személy esetében az érdekkör és a magatartás elkövetőjének személye általában elválik, de elválhat magánszemély esetében is (például a kerítés készíttetője lehet adott esetben birtokháborító és nem a kerítést készítő vállalkozó).” A birtokháborító általában a saját érdekében cselekszik, előfordul azonban az elkövető személyének és az érdekkörnek az elkülönülése is (pl. a munkáltató érdekében a munkavállaló, vagy a megrendelő érdekében tevékenykedő vállalkozó által elkövetett birtokháborítás). Ilyenkor az érdekkör hordozója minősül birtokháborítónak, nem pedig az elkövető.
Az Áe. 16. § (3) bekezdése rögzíti, hogy a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. Amennyiben a lakók a nyugalmukat zavaró zajongás miatt fordultak a jegyzőhöz, azt birtokvédelem iránti kérelemnek kell tekinteni. Figyelembe kell venni ugyanakkor, hogy az iskola önkormányzati létesítmény, ezért ilyen esetben az eredeti birtokvédelmi kezdeményezést tulajdonosi érintettség miatt a Közigazgatási Hivatal elé kell terjeszteni más eljáró hatóság kijelölése érdekében.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése deklarálja, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. Az országgyűlési biztosok a jogállam követelményei közé felvették a tisztességes eljárás követelményét is, amely – mint a hatóságok jogállami értékrendű eljárásának összetevője – azt fejezi ki, hogy a jogalkalmazás során meg kell valósulnia a hatósági eszközök rendeltetésszerű használatának, méltányos, humánus, célszerű és hatékony alkalmazásának. A tisztességes eljárás a hatóság kötelessége, az ügyfélnek pedig alkotmányos joga. Birtokvédelmi határozat hiányában a lakók az Alkotmányban rögzített jogorvoslati jogukkal sem élhetnek (a konkrét esetben a jogorvoslat a határozat megváltoztatása iráni kérelem a bíróságtól).
A közoktatási intézmény az alapító, illetőleg a fenntartó szerv által biztosított pénzeszköz, valamint egyéb bevételei alapján gondoskodik feladatainak ellátásáról. Az általában nehéz anyagi helyzetben lévő oktatási intézmények helyiségeik bérbeadásával igyekeznek bevételhez jutni. A nevelési-oktatási tevékenységen kívüli, saját bevételt eredményező tevékenységek zavaró hatását azonban minimalizálni szükséges.

Kezdeményezés
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján a tisztességes eljárás és a jogorvoslati jog sérelme miatt kezdeményezem, hogy az önkormányzat jegyzője a birtokvédelmi eljárás lefolytatása érdekében a panaszos eredeti beadványát terjessze a Közigazgatási Hivatal elé más eljáró hatóság kijelölése végett.
A kezdeményezéstől függetlenül mindenképpen szükségesnek tartom, hogy a XI. kerületi polgármester a fentebb leírtak figyelembevételével tartson egyeztető megbeszélést az iskolaigazgató, valamint a lakóközösség képviselőinek részvételével.

Budapest, 2003. december

Lenkovics Barnabás sk.