OBH 2723/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése 
Ügyintéző: dr. Bódis Cecília
Az eljárás megindítása: 
	A panaszos beadványában azt panaszolta, hogy feladott egy csomagot, de az nem érkezett meg a címzetthez, majd amikor érdeklődött a csomag hollétéről, azt a tájékoztatást kapta, hogy a postai szabályzat szerint 300 Forintért kell nyomtatványt vennie. Ennek kitöltése után kerestetheti a csomagot, ám a befizetett összeget csak akkor kapja vissza, ha a keresés eredménytelen lesz. 
	Figyelemmel arra, hogy az ügyben felmerült a tisztességes eljáráshoz való alkotmányos jog sérelmének a gyanúja, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. A vizsgálat indításával egyidejűleg, az Obtv. 18. § (3) bekezdésére hivatkozva felkértem a Magyar Posta Rt vezérigazgatóját a panasz vizsgálatára
Az érintett alkotmányos jogok:
	Eljárásom során az Alkotmány 2. § (1) bekezdése alapján a jogállamiság, jogbiztonság elve szerinti tisztességes eljáráshoz való alkotmányos jog, valamint a 13. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz való jog érvényesülését vizsgáltam.
Az ügy jogszabályi háttere:
•	A hírközlésről szóló 2001. évi XL. törvény (Hkt.)
Felelősség a postai szolgáltatások teljesítéséért
23. § (1) A postai szolgáltatási szerződés nem szerződésszerű teljesítésére a Ptk. szabályait az e törvény, valamint nemzetközi szerződések szerinti eltérésekkel kell alkalmazni. A szolgáltatóval szemben kártérítési igény a feladástól számított tizenötödik naptól kezdődően, illetve a küldemény hiányossága vagy sérülése esetén az erre vonatkozó jegyzőkönyv felvételét követően, ezen időpontoktól számított egyéves jogvesztő határidő alatt érvényesíthető.
(2) A postai szolgáltatás nem vagy nem szerződésszerű teljesítése esetén a szolgáltató köteles a fizetett díjat visszatéríteni. A nem könyvelt küldemények díját a szolgáltató ilyen esetben nem köteles visszafizetni.
(3) Az egyetemes szolgáltatási körben a szolgáltató - az értékbiztosítás különszolgáltatással feladott küldemények kivételével - a könyvelt küldemény tartalmának sérülése, hiányossága, elvesztése, illetőleg megsemmisülése következtében felmerülő kárt a felhasználó felé a külön jogszabályban meghatározott kártérítési átalány formájában köteles megtéríteni.
•	A postai szolgáltatások ellátásáról szóló 254/2001. (XII. 18.) Kormányrendelet
Felhasználói bejelentések, panaszok ügyintézése
36. § (1) A postai szolgáltatók kötelesek szabályozni a felhasználói bejelentések, panaszok (a továbbiakban együtt: panaszok) áttekinthető, megkülönböztetéstől mentes, gyors és egyszerű intézésének formai és tartalmi követelményeit a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 38. §-ában, valamint a Hkt. 12. § (4) bekezdésében foglalt ügyfélszolgálati szabályok figyelembevételével.
(2) A felhasználók számára lehetőséget kell adni arra, hogy ezt
a) minden állandó postai szolgáltató helyen szóban vagy írásban,
b) telefonon,
c) levélben,
d) egyéb megfelelő módon (pl. e-mail) megtehessék.
A panasz elbírálásához a nyilvántartás adatai alapján a szolgáltató köteles vizsgálatot folytatni és annak eredményéről a panaszost tájékoztatni. Jogorvoslatért a panaszos a hatósághoz fordulhat, mely jogsértés esetén piac-felügyeleti tevékenysége keretében jár el.
(4) A belföldi szolgáltatásokkal kapcsolatosan benyújtott panaszok kezelési ideje a 30 naptári napot, az Európán belüli határt átlépő egyetemes szolgáltatások esetében a nemzetközi szabvány szerinti időtartamot nem haladhatja meg.
Kártérítés
37. § (1) A kártérítési igény a Hkt. 23. §-ában rögzített érvényesítésére a (2) bekezdésben foglaltak kivételével a feladó jogosult.
38. § Egyetemes szolgáltatási körben a Hkt. 23. § (3) bekezdésében meghatározott kártérítési átalány mértéke
a) ajánlott küldemények esetén az "Ajánlott" különszolgáltatás díjának huszonötszöröse,
b) a postacsomag súlydíjának huszonötszöröse,
c) távmásolat esetében a díj ötszöröse.
Kártérítések ügyintézése
39. § (1) A kártérítési eljárás során tekintettel kell lenni arra, hogy az, áttekinthető, megkülönböztetéstől mentes, gyors és egyszerű ügyintézést tegyen lehetővé valamennyi kártérítésre jogosult igénybe vevő számára.
(2) A szolgáltatási engedéllyel rendelkező és a kijelölt egyetemes postai szolgáltatóknak gondoskodniuk kell arról, hogy a jogosult által bejelentett kártérítési igényt, a bejelentést követő 30 napon belül a szolgáltató elbírálja, az elbírálás eredményéről a kártérítési igény bejelentőjét haladéktalanul tájékoztatja. A szolgáltató az általa megalapozottnak talált kárösszeg kifizetéséről az elbírálástól számított nyolc naptári napon belül intézkedik.
A megállapított tényállás, a vizsgálat megállapításai:
	A tényállást a panaszbeadvány, valamint a Posta tájékoztatása alapján állapítottam meg.
A panaszos az abonyi postahivatalban feladott egy csomagot, ám az nem érkezett meg a címzetthez, Nyíregyházára. Amikor érdeklődött a küldeményről, azt a tájékoztatást kapta, hogy a postai szabályzat szerint 300 Forintért kell nyomtatványt vennie, mely kitöltése után lehetősége nyílik a csomag kerestetésére. Ezt az összeget csak akkor kapja vissza, ha a keresés eredménytelen lesz. A panaszos a kért összeget nem fizette ki, mert úgy vélte, hogy ő a szolgáltatásért előre már fizetett, a csomag, pedig a posta mulasztása miatt veszett el, ezért méltánytalan lenne, ha neki kellene fizetnie a keresésért. 
A Fogyasztók Könyvébe írt panaszára írásban – szabályszerűen – választ kapott, amelyben azonban csak megismételték a fenti szabályokról korábban adott tájékoztatást.
	Az ügy kivizsgálására felkért Posta Vezérigazgatóság levelében arról tájékoztatott, hogy a panaszos ügyében az érintett postahely nem a jogszabályoknak megfelelően járt el akkor, amikor arról tájékoztatta a panaszost, hogy a kártérítési eljárás lefolytatásának feltétele a tudakozódási eljárás. „A kártérítési eljárás tekintetében nincs olyan jogszabály, ami annak megindítását a fent említett feltételhez kötné. Annak érdekében, hogy ehhez hasonló jogszabállyal ellentétes jogalkalmazás ne fordulhasson elő az érintett postahelyen, felhívtuk a figyelmet a jogszabályok helyes értelmezésére és alkalmazására.”
	A Posta arra is felhívta a figyelmemet, hogy a panaszos beadvánnyal fordult a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőséghez is. A Főfelügyelőség iktató irodája telefonon történt megkeresésre ezzel szemben azt a felvilágosítást adta, hogy a panaszos nevén nem iktattak beadványt. A Felügyelőség egyébként sem rendelkezik hatáskörrel, a postával kapcsolatos fogyasztói panaszok vizsgálatára, az ilyeneket a Posta Vezérigazgatóságára teszik át. 
	A fentiek alapján a panaszos általam vizsgált állampolgári jogai sérelmét megállapítom. Tekintettel azonban arra, hogy a Magyar Posta Rt. vezérigazgatója megtette a szükséges lépéseket – a kapott tájékoztatást elfogadva – külön ajánlással nem élek. 
	Ugyanakkor, az Obtv. 17. §-ának (1) bekezdése alapján egyrészt felkérem a Magyar Posta Rt. vezérigazgatóját, hogy a panasszal érintett postahivatal kioktatásán túl valamennyi postahely figyelmét hívja fel a felhasználói bejelentések és panaszok jogszerű és ügyfél-centrikus intézésére, másrészt kérem, hogy a kártérítési eljárás végeztével az általam vizsgált ügy lezárásáról tájékoztasson. 
Budapest, 2003. október 29.
Lenkovics Barnabás