OBH 2629/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Juhász Zoltán
Az eljárás megindulása:
A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, s a Panaszirodán személyesen előadottak szerint az ellene folyamatban lévő bírósági végrehajtási eljárás során az eljáró önálló bírósági végrehajtó tevékenységét kifogásolta. Sérelmezte, hogy az önálló bírósági végrehajtó nem számolt el a végrehajtás – véleménye szerint túlzottan magas összegben megállapított – költségeivel, amelyek nyugdíjából letiltásra kerültek. A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.
A megállapított tényállás
Az ügyben megkerestem az érintett önálló bírósági végrehajtót, akinek válaszlevele és az általa megküldött iratok, valamint a panaszos által becsatolt iratok alapján az alábbiak állapíthatóak meg.
A Pesti Központi Kerületi Bíróság 2001. május 3-án állított ki végrehajtási lapot a Fővárosi Bíróság 43.Pf.21.752/2000/9. számú jogerős másodfokú ítélete alapján. A végrehajtási eljárás folyamán a bíróság jogerős ítéletében előírt meghatározott cselekményt kellett végrehajtani (reklámhordozók leszerelése), valamint 9000 Ft. perköltséget a felperes számára megfizetni. Megállapítható, hogy a panaszos több esetben nyújtott be végrehajtási kifogást különböző indokokra hivatkozva a végrehajtást foganatosító bírósághoz, azonban azok elutasításra kerültek. 
Mivel az önkéntes teljesítés nem valósult meg, az eljáró önálló bírósági végrehajtó a panaszos költségére végeztette el a cselekményt. A cselekmény elvégeztetése során – miként ez a rendelkezésre álló adatokból kiderül – a bíróság karhatalom igénybevételét volt kénytelen elrendelni a végrehajtásbeli kötelezettség kikényszerítése érdekében. 
A meghatározott cselekmény (reklámhordozók leszerelése) költsége fedezésének céljából került letiltásra meghatározott összeg a panaszos nyugdíjából, amely 2002. április 30-ai keltezéssel lett foganatosítva. Azonban a letiltásra került összeget megnövelték magának a végrehajtási eljárásnak a költségei (mint például az önálló bírósági végrehajtó számára járó munkadíj), amelyet a bírósági végrehajtásról szóló 1994. LIII. törvény (továbbiakban: Vht.) 34. §-a alapján az adós (kötelezett) visel.
Az ügy jogszabályi háttere
•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról ( Obtv) 
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában - a (2) bekezdésben foglaltak kivételével - hatóság:
j) a megyei bírósági végrehajtó és az önálló bírósági végrehajtó.
(2) E törvény alkalmazásában nem minősül hatóságnak:
e) a bíróság;

•	A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény
34. § (1) A végrehajtás során felmerülő költséget - ha a törvény másképpen nem rendelkezik - a végrehajtást kérő előlegezi, és az adós viseli.
58. § (1) Ha az adós a végrehajtó helyszíni eljárása alkalmával, illetőleg a végrehajtható okirat postai kézbesítésétől számított 15 napon belül nem fizette meg a tartozását, a végrehajtó az adós munkabérét [7. § (1) bek.] letiltja, és ilyen módon lefoglalja.
(2) A letiltásban a végrehajtó felhívja az adós munkáltatóját [24. § (2) bek.], hogy az adós munkabéréből a letiltásban feltüntetett összeget vonja le, és - a felhívásnak megfelelően - fizesse ki a végrehajtást kérőnek, illetőleg kivételesen utalja át a végrehajtói letéti vagy más számlára.
(3) A végrehajtó a letiltást megküldi a munkáltatónak és a feleknek.
(4) A tartásdíj behajtására irányuló letiltást az (1) bekezdésben említett határnap, illetőleg határidő letelte után 3 napon belül ki kell bocsátani.
59. § A munkabérre vezetett végrehajtás hatálya újabb letiltás nélkül kiterjed arra a munkabérre is, amelyet az adós - a munkáltató megváltozása esetén - az új munkáltatótól kap.
60. § (1) A végrehajtó a munkáltatónál - szükség esetén a 33. § alkalmazásával - a helyszínen is ellenőrizheti, hogy a munkabérre vezetett végrehajtás szabályait a munkáltató megtartja-e.
(2) A munkáltató az (1) bekezdés szerinti eljárás során köteles biztosítani a végrehajtó részére a munkahely területére vagy az ügyintézés helyszínére történő belépést és a munkáltatónak az adósra vonatkozó személyi nyilvántartásába, valamint az adós munkabérére, és a letiltás foganatosítására vonatkozó iratokba történő betekintést.
172. § (1) Ha a végrehajtás meghatározott cselekmény elvégzésére vagy meghatározott magatartásra, tűrésre, abbahagyásra (a továbbiakban: meghatározott cselekményre) irányul, a bíróság a végrehajtható okiratban az adóst, illetőleg a kötelezettet (e fejezetben a továbbiakban: kötelezett) - megfelelő határidő kitűzésével - felhívja az önkéntes teljesítésre.
(2) A végrehajtható okiratot a végrehajtó a feleknek postán kézbesítteti.
(3) A végrehajtó a végrehajtható okiratot azzal a felhívással küldi meg a végrehajtást kérőnek, hogy az önkéntes teljesítésre kitűzött határidő eltelte után a teljesítést vagy elmaradását közölje a végrehajtóval.
173. § (1) Ha a végrehajtást kérő közlése szerint a kötelezett a meghatározott cselekményt önként nem teljesítette, a végrehajtó ezt - szükség esetén - a helyszínen ellenőrzi.
(2) A teljesítés elmaradása esetén a végrehajtó a végrehajtást kérő közlését és a helyszíni ellenőrzésről készült jegyzőkönyvet haladéktalanul beterjeszti a végrehajtást foganatosító bírósághoz.
174. § A bíróság végzéssel határoz a végrehajtás módjáról, így:
a) a kötelezettet a meghatározott cselekmény pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti,
b) feljogosíthatja a végrehajtást-kérőt, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, vagy mással elvégeztesse; egyúttal a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti,
c) a kötelezettel szemben 500 000 Ft-ig terjedő pénzbírságot szabhat ki,
d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt.
175. § (1) Ha a kötelezett jogi személy, a 174. § c) pontjában említett pénzbírságot mind a jogi személlyel szemben, mind pedig a vezetőjével szemben egyidejűleg is ki lehet szabni.
(2) Ha a kötelezett jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, a pénzbírságot mind a szervezet vezetőjével szemben, mind pedig az intézkedésre köteles tagjával szemben egyidejűleg is ki lehet szabni.
176. § Ha a kötelezett a pénzbírságot kiszabó végzésben megállapított határidő alatt sem teljesítette a kötelezettségét, a pénzbírság ismételten kiszabható.
177. § (1) A bíróság a végrehajtásnak a 174. §-ban felsorolt azt a módját köteles elrendelni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban mozdítja elő a kötelezettség teljesítését.
(2) A bíróság a végrehajtás módjáról a végrehajtást kérő kívánságát is figyelembe véve - szükség esetén a felek meghallgatása után - határoz.

•	14/1994. (IX. 8.) IM rendelet a bírósági végrehajtói díjszabásról
21. § (1) A végrehajtó a végrehajtási ügy érdemi vagy ügyviteli befejezésekor, meghatározott cselekmény végrehajtása esetén a cselekmény elvégzését vagy elvégeztetését követően az általa felszámított munkadíjról, költségtérítésről, behajtási jutalékról és az őt esetleg megillető egyéb összegről díjjegyzéket állít ki, amelyet a feleknek, előzetes eljárás és végrehajtási kérelem elkészítése esetén a kérelmezőnek kézbesít. A díjjegyzéknek tartalmaznia kell azt a tájékoztatást, hogy a díjfelszámítás ellen végrehajtási kifogást lehet előterjeszteni.

•	1/2002. (I. 17.) IM rendelet a bírósági végrehajtási ügyvitelről és pénzkezelésről
33. § Befejezett a végrehajtási ügy (érdemi befejezés), ha
a) a végrehajtást kérő a teljesítést bejelentette, vagy a tartozást elengedte,
b) az adós a végrehajtható okiratban foglaltaknak eleget tett, és ezt a végrehajtó megállapította,
c) a bíróság a végrehajtást megszüntette,
d) a végrehajtható okiratot visszavonták, törölték vagy hatályon kívül helyezték (megváltoztatták),
e) a bűnügyi zárlatot megszüntették,
f) a zálogtárgy értékesítéséből befolyt összeget a végrehajtó felosztotta,
g) a végrehajtó az előzetes eljárás során a jogosultnak a tájékoztatást megadta,
h) a végrehajtó a végrehajtási kérelmet a bíróságnak megküldte.
34. § Befejezett a végrehajtási ügy akkor is (ügyviteli befejezés), ha
a) a végrehajtást felfüggesztették,
b) a végrehajtás szünetel,
c) a végrehajtó a végrehajtási ügy iratait másik végrehajtónak küldte meg [31. §, Vht. 225. § (3) bek.],
d) az ügyet más végrehajtási üggyel egyesítették,
e) a letiltás előjegyzését a munkáltató (a járandóságot folyósító szerv) igazolta, vagy a lefoglalt követelést, illetőleg a később keletkező követelésről szóló szerződést a harmadik személy elismerte, és más intézkedésre nincs lehetőség, vagy nincs szükség,
f) biztosítási intézkedés végrehajtása esetén a végrehajtó a szükséges intézkedést megtette,
g) a meghatározott cselekmény végrehajtása során a végrehajtást kérő a Vht. 172. §-ának (3) bekezdése szerinti közlési kötelezettségének határidőben nem tett eleget.

Az érintett alkotmányos jogok: 
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése: A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
A vizsgálat megállapításai:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn; feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A törvény a 2001. évi módosítását követően úgy rendelkezett, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálódási körébe tartozik a megyei bírósági végrehajtó és az önálló bírósági végrehajtó, melynek eljárásával kapcsolatban közigazgatási jogorvoslati lehetőség nincs biztosítva.
	A rendelkezésre álló iratok és adatok alapján megállapítható, hogy panaszost jogerős bírósági ítélet kötelezte meghatározott cselekmény (reklámhordozók leszerelése), valamint perköltség megfizetésére. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az ismertetett hatásköri szabályozás alapján nem jogosult a jogerős bírói ítéletben foglaltak felülvizsgálatára, illetve megváltoztatására, azonban a bírósági végrehajtási eljárásban közreműködő önálló bírósági végrehajtó (továbbiakban: végrehajtó) tevékenységét vizsgálhatja.
Tekintettel arra, hogy az önkéntes teljesítésre nem került sor, a végrehajtó a panaszos költségére végeztette el a meghatározott cselekményt. Ennek költsége, valamint a perköltség összege, illetve a végrehajtási eljárás költsége került letiltásra panaszos nyugdíjából. (A Vht. 34. §-a alapján az adós (kötelezett) viseli a végrehajtás költségeit.) Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa összegszerűségi kérdéseket nem vizsgál. A végrehajtási eljárás befejezését követően kerül sor a díjjegyzék összeállítására a bírósági végrehajtói díjszabásról szóló 14/1994. (IX. 8.) IM rendelet 21. § (1) bekezdése alapján. A díjjegyzéket a felek kézhez kapják, s amennyiben annak tartalmával panaszos (vagy bármely másik fél) nem ért egyet, végrehajtási kifogást terjeszthet elő a foganatosító bírósághoz. Ugyanis a Vht. 217. § (1) bekezdése alapján a végrehajtó törvénysértőnek tartott intézkedése, illetőleg intézkedésének elmulasztása (a továbbiakban együtt: intézkedése) ellen a fél vagy más érdekelt végrehajtási kifogást terjeszthet elő a végrehajtást foganatosító bírósághoz. A végrehajtási kifogást a végrehajtó intézkedésétől számított 15 napon belül kell előterjeszteni. Ha az intézkedés később jutott a kifogást előterjesztő tudomására, vagy ez a kifogás előterjesztésében a végrehajtó intézkedésétől számított 15 napon túl is akadályozva volt, a végrehajtási kifogás előterjesztésének határidejét a tudomásszerzéstől, illetőleg az akadály megszűnésétől kell számítani. (Vht. 217. § (2) bek.) Azonban a végrehajtó intézkedésétől számított 6 hónap eltelte után nem lehet végrehajtási kifogást előterjeszteni. E határidő elmulasztása miatt nincs helye igazolásnak. (Vht. 217. § (3) bek.)
Látható tehát, hogy az elszámolást a végrehajtási eljárás befejezésekor kiállított díjjegyzék tartalmazza, s az ezzel kapcsolatban igénybe vehető rendes jogorvoslati eszköz a végrehajtási kifogás. Az ügyben a végrehajtó tájékoztatása szerint a végrehajtási eljárás hamarosan befejezésre kerül, s megtörténik a díjjegyzék kiállítása.
A rendelkezésemre bocsátott iratanyag alapján kiderül, hogy több esetben nyújtott be a panaszos a végrehajtó intézkedései ellen végrehajtási kifogást, azonban a bíróság azokat elutasította. A Pesti Központi Kerületi Bíróság a 0101-4.Vh.2479/2001/18. számú végrehajtási kifogást elutasító végzésének indokolásában többek között a következőket írja: „Az eljárás adataiból megállapíthatóan a kötelezett nem tett eleget a végrehajtó reklámhordozók leszerelésére vonatkozó felhívásának, ezért a bíróságnak a 4. sorszámú végzésben foglaltak szerint karhatalmat kellett kirendelnie a végrehajtási cselekmény elvégeztetése érdekében.”, valamint: „Az eljárás során történtekből és a kötelezetti magatartásból az állapítható meg, hogy a kötelezett következetesen nem hajlandó tudomásul venni, hogy ügyében jogerős és végrehajtható határozat született, amelynek eredményeképpen nincs joga reklámhordozóit a jogosulti társasház falfelületein elhelyezni. Magatartása minden szempontból sérti a végrehajtást kérő végrehajtáshoz fűződő jogos érdekeit…” A bíróság végzése megállapítja, hogy a nyugdíjra vonatkozó letiltás során a végrehajtó a vonatkozó hatályos jogszabályoknak megfelelően járt el.
	A vizsgálat az ügyben az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot nem tárt fel, mivel a végrehajtó tevékenysége – ahogy a bíróság is megállapította – jogszerű volt, ezért a vizsgálatot lezártam. 
Budapest, 2003. augusztus 21.
Lenkovics Barnabás