OBH 2515/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének kiegészítő jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Előzmények:
	A 2002. október 16-án kelt vizsgálati jelentésben – a panaszos és 57 panaszostársa lakcímrendezéssel kapcsolatos ügyében – megállapítottam, hogy a II. ker. Önkormányzat és Nagykovácsi Község Önkormányzata az eddigi lakcímüknek fiktívvé nyilvánításával a panaszosok korábbi budapesti lakcímét visszamenőlegesen megszüntette, melynek következtében 1971, 1984, 1993, 1996, stb. évekkel lettek a panaszosok nagykovácsi lakosok.
	„A vizsgálat megállapította, hogy a személyi adat- és lakcímnyilvántartásban szereplő adatok előzetes egyeztetése a megoldás keresése nélkül történő megváltoztatása érintette a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jogot, és azzal összefüggésben visszásságot okozott azzal, hogy évekre visszamenőlegesen változtatta meg a panaszosok lakcímét. Annak tisztázása, hogy a 2001-ben hozott döntéssel, akár több évtizedre visszamenőlegesen helyes volt-e a lakcímrendezés végrehajtása, a Fővárosi és a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vizsgálata szükséges.
	A tisztességes eljáráshoz való jog érintettsége arra tekintettel is felvetődik, hogy Remeteszőlős elnevezéssel új település alakul (Nagykovácsi községhez tartozó területek részeiből), amely ismételten lakcímrendezést vethet fel. Az, pedig méltánytalan és elfogadhatatlan lenne, ha a sérelmezett eljárás rövid határidőn belül megismétlődne.
A vizsgálat a szabad mozgás és tartózkodási hely szabad megválasztásának jogával összefüggésben visszásságot nem állapított meg.”
	Az érintett állampolgárokra nézve e rendkívül méltánytalan lakcímrendezés egy olyan község területéhez rendezte életviszonyaikat, amely község elérhetősége több kilométerre fekszik a lakásaiktól, a polgármesteri hivataltól, a postától stb. Felmerülhet a kérdés, hogy az önkormányzatnál intézendő ügyeiket ilyen távolságból miként intézhetik megfelelően az érintettek, gondolva a szociális ellátások körére, a beiskolázási kérdésekre, a szabad iskolaválasztás érvényesülésére és még számtalan előre nem látható kapcsolódásra.
	Az ajánlásban a fenti megállapításokon túlmenően – a feltárt alkotmányos jogok sérelmének közvetlen veszélyére tekintettel – a Fővárosi és Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőitől annak vizsgálatát kértem, hogy a 2001-ben végrehajtott lakcímrendezés miként tette lehetővé, hogy az érintett panaszosok, pl. 1971, 1984, 1993, de akár 1996. évekre visszamenőleg lettek nagykovácsi lakosok. Kértem a hivatalvezetőket, hogy az ügyben hozott valamennyi határozatot szíveskedjenek felülvizsgálni.
A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjétől azt kértem, hogy nyújtson segítséget a Nagykovácsi Önkormányzat Képviselő-testületének a 2002. május 29-én a vizsgálat tárgyában felvett jegyzőkönyvi részlet megküldésében, és azt a panasszal összefüggésben értékelje olyan szempontból, hogy az elutasításon kívül a képviselő-testületnek volt-e más döntési lehetősége a jelentős számú állampolgárt érintő ügyben.
	A hivatalvezetők egybehangzóan megállapították, hogy a lakcím adatok megváltoztatásával kapcsolatos intézkedés törvényt sértett, mert annak meghozatalakor az érintett állampolgárok budapesti lakcímmel rendelkeztek, hosszú időszakra vonatkozóan. Az államigazgatási eljárási törvény szerint határozatot nem lehet módosítani vagy visszavonni, ha az jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene. A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal ezért felügyeleti jogkörben Budakeszi Város Önkormányzat Okmányirodája (ide tartozik Nagykovácsi település lakosságának okmánnyal való ellátása) által hozott és sérelmezett lakcímváltozást érintő hatósági intézkedéseit megsemmisítette. A közigazgatási hivatal felhívta a Budakeszi Okmányirodát, hogy a Budapest, II. kerületi Okmányiroda közreműködésével intézkedjen az érintett lakosok fővárosi lakcímének visszaállítása iránt.
A közigazgatási hivatalok vezetői arra az álláspontra helyezkedtek, hogy végleges megoldás az lehet, ha a területszervezési intézkedéssel a lakott területrész a fővároshoz kerül.
Az ismételt vizsgálat indoka és a vizsgálat megállapításai:
	A Pest Megyei Közigazgatási hivatal 2003. március 25-én arról értesített, hogy a Belügyminisztérium Hatósági és Adminisztratív Főosztálya a 303-1452-1/2003. számú határozatában a közigazgatási hivatal intézkedését megsemmisítette. A határozat indokolása szerint a panaszosok több évtizede Budapest II. kerületi lakosoknak tudják magukat. Erre vonatkozóan helyesen azt kell megállapítanom, hogy a jelentős számú állampolgár nem csak Budapest II. kerületi lakosoknak tudják magukat, hanem ténylegesen Budapest II. kerületi lakosok. A határozat a polgárok lakcímének nyilvántartásáról szóló törvényre hivatkozva helytelenül mellőzi azt a körülményt, hogy a kérdéses területen élő állampolgárok nem kaptak e lényeges kérdésről semmilyen jogorvoslatot biztosító határozatot, hanem kész tények elé állítva, arról kaptak értesítést, hogy új okmányaikat hol vehetik át.
	Ismételten meg kell állapítani, hogy az eljárás az OBH 5354/2001. számú vizsgálati jelentésben részletesen kifejtett, majd a Pest Megyei és a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetői által megerősített indokok alapján jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokat sértett.
	A lakcímrendezés nem az általános formában, az állampolgárok kifejezett akaratával, lakcím-változtatási szándékkal kezdeményezett és formanyomtatvánnyal kérelmezett eljárás volt, hanem olyan hivatalból indult eljárás, melyre jogorvoslati lehetőség nem volt biztosítva.
	A területen élő állampolgárok közül sokan az általuk nem kért okmányokat ma sem vették át.
	A határozat indokolása szerint az igazolvány jogot nem keletkeztet. Ezzel – egy más megvilágításból úgy tudok egyetérteni, hogy azért nem keletkeztetnek jogot a sérelmezett okmányok, mert ezzel az állampolgárok már rendelkeztek, és lakcímüket minden okmányukban, szerződésben, egyéb nyilvántartásokban így is kívánják megtartani, és az általuk nem kezdeményezett eljárásban sem a jogszabály szerint, sem azzal szemben 50 évre visszamenőleg nem akarnak Nagykovácsi község lakói lenni.
	Az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságon túl az eljárás méltánytalan is az állampolgárokra nézve, hiszen a határozat a folyamatban lévő változtatásokról tudomást sem vesz és nem méri fel, hogy a terület esetleg napokon belül nem Nagykovácsi nagyközséghez, hanem Remeteszőlős községhez fog tartozni. (Erről értesülhettünk a Nagykovácsi Böngésző havi lap 2003. áprilisi számának önkormányzati oldalán megjelent híradásból.) Az, hogy ez milyen újabb teherrel, és újabb sérelmes döntéssekkel járhat, arról a határozat nem kíván tudomást venni. A tények ebben a vonatkozásban nem jelentenek deklaratív jelleget a döntéshozónak, mivel a probléma lényegére nem látva, ezt egy újabb sérelmes döntés meghozatalával tartja megoldhatónak.
Ajánlás
	A korábbi vizsgálati jelentésemben idézett ajánlásokat fenntartva és azt kiegészítve, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény 20. § (1) bekezdésben foglaltakra figyelemmel a belügyminisztertől azt kérem, hogy minden szempontot figyelembe véve – különösen az újonnan alakított község területigényével összefüggésben – vizsgálja felül a Belügyminisztérium Hatósági és Adminisztratív Főosztálya szóban forgó határozatát, és a területszervezési eljárás lefolytatásáig a döntést függessze fel, illetve a Pest Megyei és a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetői által a belügyminiszternek is megküldött álláspontra figyelemmel – azt helyezze hatályon kívül. Kérem, hogy intézkedése során vegye figyelembe a vizsgálatom tárgyát képező határozat elleni jogorvoslati lehetőség határidejét.
	Kérem a belügyminisztert, hogy az ajánlással kapcsolatos álláspontjáról és a megtett intézkedésekről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.
Budapest, 2003. április 18.
Takács Albert