OBH 2429/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
								Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a Szigethalom községben lévő üdülőtelkükön keletkező szemetet a közszolgáltató nem szállítja el. Véleménye szerint több alkalommal szembesültek azzal a ténnyel, hogy amikor egy-két hét után kimentek az üdülőbe a korábban kitett szemét vagy változatlanul ott volt vagy az utcában lévő kutyák a lezárt zsákot szétszedték. Ezért arra a döntésre jutott, hogy a nem teljesített szolgáltatásért nem fizet. 	Levélben tájékoztatta a közszolgáltatót arról a döntéséről, hogy a jövőben nem kívánja igénybe venni a hulladékszállítási közszolgáltatást, a keletkezett hulladékot minden esetben magával viszi állandó lakóhelyére. 
A panasz alapján vizsgálatot indítottam, ennek során megkerestem és tájékoztatást kértem Szigethalom jegyzőjétől, illetve a közszolgáltatást ellátó ARIES Kft ügyvezetőjétől. 
Alkalmazott jogszabályok
•	1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
       201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből
      kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár.

•	2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan,
a) a közszolgáltatás jellegét,
b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét,
c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit
külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.
(2) Az üdülőingatlan tulajdonosok esetében a közszolgáltatás díját, az (1) bekezdésben foglaltak figyelembevételével, tekintettel a település jellegére, az állandó lakóingatlan tulajdonosára meghatározott díjjal arányosan kell megállapítani.
26. § (1) A hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás.
(2) A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére.
(3) A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti.
(4) A szabályosan benyújtott igénylés alapján a települési önkormányzat jegyzője a külön jogszabályban meghatározottak szerint haladéktalanul intézkedik a díjhátralék és a felmerült költségek behajtása érdekében. A behajtott díjhátralékot a települési önkormányzat nyolc napon belül átutalja a közszolgáltatónak. Ha a köztartozás behajthatatlan, a települési önkormányzat - a feladathoz kötött állami támogatás terhére - a behajthatatlanság tényének megállapítását követő nyolc napon belül megtéríti a díjhátralékot a közszolgáltató részére.
•	242/2000. (XII. 23.) Kormányrendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
6. § (1) A közszolgáltatás díját úgy kell meghatározni, hogy
a) a tartós működéshez szükséges nyereség fedezetének, illetve az indokolt költségek és ráfordítások megtérülésének biztosítására alkalmas legyen és
b) ösztönözzön a közszolgáltatás biztonságos és legkisebb költségű ellátására, a közszolgáltató kapacitásának hatékony kihasználására, valamint a hulladékkeletkezés csökkentésére és a hatékony hulladékgazdálkodásra.
7. § (1) A közszolgáltatási díj megállapítása - a díj kiszámítására vonatkozó előírások alapján - általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtételt a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott indokolt költségek, ráfordítások és a 6. § (3) bekezdése szerinti nyereség összege és a várható szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani.
(2) Az egységnyi díjtételek a következők:
a) a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtő edényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja;
8. § (5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.
•	Szigethalom Önkormányzat Képviselő-testületének 15/1995. (VI. 15.) Kt. rendelete a helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről 

Az érintett alkotmányos jogok
•	1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

A vizsgálat megállapításai
	Szigethalom Önkormányzat Képviselő-testületének a helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 15/1995. (VI. 15.) Kt rendeletének áttekintése (továbbiakban: rendelet), valamint a településen a közszolgáltatást ellátó ARIES Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. tájékoztatása alapján az alábbi álláspontomat alakítottam ki. 
	Megállapítom, hogy a panaszos, mint a községben üdülővel rendelkező ingatlantulajdonos köteles az ingatlanán keletkező hulladék elszállításáról a hulladékszállítási közszolgáltatás igénybevételével gondoskodni. Ezt a kötelezettséget a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (továbbiakban: Hgt.) rögzíti, mely kimondja, hogy az ingatlantulajdonos köteles az ingatlanán keletkező települési szilárd hulladékot gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni (20. § (1) bekezdés). A települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól szóló 242/2000. (XII. 23.) Kormányrendelet (továbbiakban: kormányrendelet) szerint „nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja” (8. § (5) bekezdés). A rendelet a fenti idézetekkel összhangban teszi a tulajdonosok kötelezettségévé az ingatlanukon keletkező szilárd és folyékony hulladék elhelyezését a helyi közszolgáltatás igénybevétele útján (2. § (2) bekezdés). 
	Tekintettel arra, hogy a rendelet a magasabb szintű jogszabályokban foglaltaknak megfelel, a díjfizetési kötelezettség kapcsán alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem. 	
	A rendelet vizsgálatát követően az alábbi megállapításokat teszem. 
	A rendelet 4. §-ában szabályozza a 2003. január 1-től hatályos hulladékszállítási díjak összegét. Eszerint a beépített ingatlanok esetében az állandó lakosok által fizetendő összeg havonta 874 Ft+ÁFA. Az üdülőingatlanok tulajdonosai is ezt az összeget kötelesek megfizetni havonta, azonban díjfizetési kötelezettségük hat hónapra – április 15-e és október 15-e között - áll fenn. A háztartási hulladék begyűjtése heti egy alkalommal történik. A rendeletnek ez a megkülönböztető szabályozása megfelel a Hgt-ben, mint magasabb szintű jogszabályban megfogalmazottaknak, mely kimondja, hogy az üdülőingatlan tulajdonosok esetében a közszolgáltatás díját, az állandó lakóingatlan tulajdonosára meghatározott díjjal arányosan kell megállapítani (25. § (2) bekezdés).
	Problémát vet fel azonban, hogy az állandó lakosok, és az üdülőtulajdonosok által fizetendő díj megkülönböztetésén kívül a rendelet nem az egyes ingatlanokon keletkezett hulladék mértékével arányosan állapítja meg a közszolgáltatási díj összegét. A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény szerint a „szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár” (201. § (1) bekezdés). A Hgt. kimondja, hogy a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, több tényezőt, így a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét is figyelembe véve kell megállapítani (25. § (1) bekezdés b) pont). A kormányrendelet szerint a „közszolgáltatási díj megállapítása - a díj kiszámítására vonatkozó előírások alapján - általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik”. Az egységnyi díjtétel a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtő edényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja (7. § (1)-(2) bekezdés a) pont). 
	Megállapítom, hogy a rendelet a fentiekben ismertetett arányossági követelményeknek nem felel meg, amikor az állandó lakos és üdülőtulajdonosok fizetési kötelezettsége eltérő mértékén felül semmilyen más különbséget nem tesz. Az Alkotmánybíróság 26/1997. (IV. 25.) AB határozatában a települési szilárd hulladék elszállítási rendjének és a szolgáltatás díja megfizetésének önkormányzati szabályozása tárgykörében az önkormányzati rendeletalkotással szembeni lényeges követelményként fogalmazta meg, hogy „a közszolgáltatás díja az átalányjellegtől a ténylegesen ellátott szolgáltatás értékéhez közelítsen”. Ugyanez a határozat követelményként rögzítette azt is, hogy „valamely közszolgáltatás díjának megállapításakor a jogalkotó az érintett csoportokhoz tartozók körülményeit megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltányossággal értékelje”.
	A későbbiekben az Alkotmánybíróság kimondta, hogy „a képviselő-testületek a szemétszállítási díj meghatározására irányuló szabályozás megalkotásakor kötelesek a szolgáltatási díj összegét a tényleges szemétkibocsátáshoz és az elszállított szemét mennyiségéhez kötni. Ez a kötelezettség közvetlenül a Ptk. 201. §-ából (szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányosságának elve) vezethető le” (52/2000. (XII. 18.) AB határozat).
A 48/2000. (XII. 18.) AB határozatban pedig kifejtette, hogy mely díjszámítási mód felel meg az arányos hulladékszállítási díj megállapításának. Eszerint „a közületi díjmegállapítás (szemétszállításra használt edénytérfogat + gyűjtési gyakoriság) már alkalmas a szemét ténylegesen elszállított és ártalmatlanításra kerülő munkamennyiség, mint szolgáltatás, és az ehhez kapcsolódó díj, mint ellenszolgáltatás arányosságának megállapítására. A közületi szemétszállítási és ártalmatlanítási szolgáltatás díjfizetési kötelezettségének meghatározása, vagyis a szerződött űrtartalmú szeméttároló edénynek a gyűjtési gyakoriságon alapuló szolgáltatási díja okkal vélelmezhetően a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás tényleges egyenértékűségének érvényesüléséhez vezet. (…) Mivel a tárolóedények űrtartalma és a szemétszállítás gyakorisága a kibocsátott szemét tényleges mennyiségét tükröző normaszámítási mód, az erre alapított szolgáltatási díj megállapítás tehát a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás arányosságát tükrözi.”
	Tekintettel arra, hogy a rendelet a magasabb szintű jogszabályokban rögzített arányosság követelményének nem felel meg, visszásságot okoz az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével, valamint az Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdésében - a helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal – foglaltakkal. 
	További problémát vet fel a rendelet 7. §-ának szabályozása. Ez ugyanis kimondja, hogy a „szemétszállítási díjfizetés elmulasztásából fakadó díjkövetelés bírósági úton érvényesíthető”. A Hgt. ezzel szemben úgy rendelkezik, hogy a „hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás”. A behajtás módját is a törvény rendezi. A Hgt. rendelkezése szerint a díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére. Ennek eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti (26. §). 
azáltal, hogy a rendeleti szabályozás ellentétes a magasabb szintű jogszabály, a Hgt. rendelkezéseivel, visszásságot okoz az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével, valamint az Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdésében foglaltakkal, miszerint a helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. 
	A közszolgáltató ARIES Kft. tájékoztatása alapján a rendeletben megállapított heti rendszerességgel történik a hulladék begyűjtése, ezzel kapcsolatban sem a panaszos üdülőingatlana utcájában, sem a településen máshol nem volt fennakadás az elmúlt három évben. 
	A Hgt. szerint az ingatlantulajdonosok kötelezettsége az ingatlanon keletkező települési szilárd hulladék gyűjtése és a begyűjtésre feljogosított hulladékkezelőnek történő átadása (20. § (1) bekezdés). A törvény értelmező rendelkezése szerint – 3. § - a gyűjtés a hulladék rendezett összeszedését, válogatását jelenti a további kezelésre történő elszállítás érdekében, míg a begyűjtés – mely a közszolgáltató kötelezettsége - a hulladéknak a hulladék birtokosaitól történő átvétele és a további kezelés érdekében történő összegyűjtése, válogatása a begyűjtő telephelyén. A törvényi rendelkezésből egyértelmű, hogy a közszolgáltatónak nem feladata a hulladék összeszedése, hanem a már összegyűjtött hulladék elszállítása. Ennek a kötelezettségének az ARIES Kft. - az Szigethalom önkormányzat véleménye szerint is - maradéktalanul eleget tesz. 
	A közszolgáltató eljárásával kapcsolatban megállapítom, hogy az nem okozott a panaszos alkotmányos jogaival összefüggésben visszásságot. 

Ajánlás
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban: Obtv.) 25. § alapján felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a megállapított alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok orvoslása érdekében a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 98. §-ának (2) és (3) bekezdései által biztosított törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja felül a rendeletet, és annak eredményétől függően kezdeményezze a rendelet módosítását. Felhívom a figyelmet arra is, hogy a rendelet preambulumában tévesen az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XII. törvény felhatalmazására hivatkozik, miközben a 2001. január 1-től a hulladékgazdálkodás  témakörét a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény szabályozza. 
	Kérem a hivatalvezetőt, hogy az ajánlásban foglaltakkal kapcsolatos álláspontjáról az Obtv. 25. §-ában foglaltak alapján 60 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 2003. szeptember 1.

Takács Albert