OBH 2357/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Nagy Tiborné 
Az eljárás megindulása:
	A panaszos azzal fordult hivatalomhoz, hogy szomszédjai nem rendelkeznek használatbavételi engedéllyel, mégis használatba vették az arra alkalmatlan, közművek nélküli ingatlant. Bejelentéseire az illetékes hatóságok nem intézkednek.
	Vizsgálatomat az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt, a jogállamiság részét képező jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való jog, valamint a 13. § (1) bekezdésében foglalt, a tulajdonhoz való jog megsértésének gyanúja miatt indítottam, a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal (KH) vezetőjétől és Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Műszaki Osztályától kapott iratok alapján folytattam le. 
Alkalmazott jogszabályok:
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
•	1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.)
•	46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról
A megállapított tényállás:
	A panaszos Nyírábrányban rendelkezik lakóingatlannal. A szomszédos telek tulajdonosai építési engedélyt, majd használatbavételi engedélyt kaptak lakóépületre és zárt rendszerű szennyvíztárolóra.
A használatbavételi engedélyt a panaszos megfellebbezte, a KH a határozatot részben megváltoztatta, újabb kikötéssel kiegészítette.
	A II. fokú határozat ellen a panaszos keresetett nyújtott be a Hajdú-Bihar Megyei Bírósághoz. A bírósági eljárásban kirendelt szakértő megállapította, hogy a megépült zárt szennyvíztároló „biztonságos és rendeltetésszerű használatra alkalmatlan”. A falazata nem vízzáró, belőle a szennyvíz a környezetbe jutva a talajt elszennyezi, a szomszédos ingatlanokat veszélyezteti. Ezért a KH a korábbi döntését visszavonta, az I. fokú építésügyi hatóság határozatát megsemmisítette, és az ügyben új eljárás lefolytatását rendelte el.
	A panaszos 2003. március és április hónapban bejelentéseket tett az I. és II. fokú építésügyi hatósághoz, hogy az I. fokú hatóság nem folytatta le az új eljárást, és az épületet engedély nélkül használják.
	A KH tájékoztatást kért Vámospércs jegyzőjétől, mint a kiemelt építésügyi hatósági hatáskörben eljáró I. fokú hatóságtól az eddig tett intézkedéseiről, amelyet nem fogadott el. Erről értesítette panaszost is, és az ügyben eljáró hatóságként Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzatának jegyzőjét jelölte ki. Időközben a vámospércsi jegyző az engedély nélküli használat megszüntetését elrendelte. 
	Az új eljárás lefolytatása a debreceni jegyző hatáskörében folyamatban van. Helyszíni szemlét tartottak az érdekeltek részvételével, ahol megállapították, hogy a zárt rendszerű szennyvíztároló átalakítása nem történt meg, az épületbe a vizet sem vezették be. Ennek megfelelően a használatbavételi engedély iránti kérelmet elutasították.
A vizsgálat megállapításai:
	Megállapítottam, hogy a bíróság előtt megtámadott határozatot – a szakértői véleményt megismerve – a KH visszavonta, és új eljárást rendelt el. Ezért kérte a bíróságot, hogy a pert szüntesse meg, amit a bíróság 2002. március 26-án meg is tett.
	Arra tekintettel is, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 17. § (4) bekezdése szerint: „Ha az ügyben jogerős határozat született, az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni.”- csak az ezt követő új eljárást vizsgáltam.
	Megállapítottam, hogy a panaszos sorozatos bejelentései ellenére a vámospércsi jegyző, mint elsőfokú építési hatóság az új eljárást nem folytatta le. Nem intézkedett az engedély nélküli használat megszüntetéséről sem. A KH számonkérését követően az ilyen hatáskörrel nem rendelkező nyírábrányi jegyzőt szólította fel arra, hogy az engedély nélküli használat ügyében járjon el.
	Eljárásával, illetve annak hiányával visszásságot okozott a jogbiztonság követelményével és a panaszosnak a tulajdonhoz való jogával kapcsolatban.
	A nyírábrányi jegyző (helyesen) nem tett eleget a felszólításnak, de a vámospércsi jegyző 2003. április 29-én kelt határozatával végül rendelkezett az engedély nélküli használat megszüntetéséről.
	A KH ugyanaznap kelt intézkedéssel zárta ki a további ügyintézésből a vámospércsi jegyzőt, és jelölte ki Debrecen jegyzőjét, mint elsőfokú építési hatóságot az eljárásra, aki a használatbavételi engedélyre vonatkozó kérelmet elutasította.
	Megállapítottam, hogy a kérelmet elutasító és a használatot megtiltó határozatok eleget tettek az új eljárásra vonatkozó II. fokú határozatnak.
	Tekintve, hogy mindkettő folyamatban lévő ügynek minősül, az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján közvetlen intézkedést azokban nem kezdeményezek.
	Az előzmények és a negyedik éve folyó (eddig eredménytelen) eljárás ismeretében felhívom azonban mind Debrecen Megyei Jogú Város Jegyzőjének, mind a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének figyelmét az eljárás továbbfolytatására és eredményes lezárására. 
Nyomatékosan felhívom Vámospércs Város Jegyzőjének figyelmét az Áe. szabályainak betartására, a jövőben a hasonló jogsértések elkerülésére. 
Budapest, 2003. szeptember 24.
Lenkovics Barnabás