OBH 2332/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kristó Annamária
Az eljárás megindulása:
A panaszos 2002. decemberében beadvánnyal fordult Hivatalomhoz, amelyben férje autóbalesete következtében felmerült kárigény rendezése során a Támogatásokat és Járadékokat Kezelő Szervezet munkatársai részéről tapasztalt ügyintézési morált sérelmezte. Az OBH 5298/2002. számú ügyet hatáskör hiánya miatt, a panaszos tájékoztatása mellett Hivatalom lezárta.
A panaszos 2003. április 2-án iktatott újabb beadványában már azt sérelmezte, hogy tájékoztatásunknak megfelelően a Támogatásokat és Járadékokat Kezelő Szervezet eljárása miatt panasszal fordult a pénzügyminiszterhez, ahonnan illetékességből panaszát a Szervezetet felügyelő Államháztartási Hivatal elnökéhez továbbították. Ezt követően az Államháztartási Hivatal elnökétől azonban arról kapott értesítést, hogy panaszát illetékességből áthelyezték mint felügyeleti szervhez a Pénzügyminisztériumhoz.
A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy ügyével senki nem akar érdemben foglalkozni, a hivatalok „packáznak” vele.
A beadvány kapcsán felmerült az Alkotmányban biztosított a panaszhoz fűződő joggal összefüggésben a sérelem közvetlen veszélye ezért az ügyben vizsgálatot indítottam.
Érintett alkotmányos jog:
•	Panaszhoz való jog:
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
Az ügy jogszabályi háttere:
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
A beadvány vizsgálata mellett rövidúton tájékoztatást kértem az Államháztartási Hivataltól a panaszosnak írt tájékoztató levelükben hivatkozott Támogatásokat és Járadékokat Kezelő Szervezet alapító okiratával kapcsolatosan.
A megküldött alapító okirat 4. pontjának tanúsága szerint, „A Felügyeleti szerv: Pénzügyminisztérium.”
A beadvány egyszerű vizsgálatával megállapítottam, hogy a panaszos ügyét egyik szerv sem vizsgálta ki illetékesség hiányára hivatkozva, holott a Pénzügyminisztérium főosztályvezetőjének hivatalból tudnia kellett, hogy a sérelmezett szervezetnek felügyeleti szerve a pénzügyminisztérium.
Az alkotmány 64. §-a alapjogként deklarálja a panaszhoz való jogot, ami azt jelenti, hogy a Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé. Mivel az illetékes szerv a benyújtott panasz kivizsgálását megtagadta, megállapítottam, hogy a panaszost a felhívott alkotmányos joggal összefüggésben sérelem érte.
Az alkotmányos visszásság orvoslása érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése értelmében kezdeményezést teszek a Pénzügyminiszternek, hogy saját hatáskörében – a panasz kivizsgálásával - orvosolja a sérelmet.

Budapest, 2003. május 26.

Lenkovics Barnabás