OBH 2267/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
							Előadó: dr. Juhász Zoltán 

Az eljárás megindulása:
A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, s az ellene folyamatban lévő bírósági végrehajtási eljárás során eljáró önálló bírósági végrehajtó tevékenységét kifogásolta. Sérelmezte, hogy az önálló bírósági végrehajtó annak ellenére folytatta a végrehajtási eljárást, hogy részletfizetésben egyezett meg a végrehajtást kérővel. A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.
A megállapított tényállás:
Az ügyben megkerestem az érintett önálló bírósági végrehajtót, az OTP Bank Rt Észak-alföldi Régió Szolnoki Igazgatóságát, valamint Jászladány Város Önkormányzatát. A megküldött válaszlevelek és iratanyag alapján az alábbiak állapíthatóak meg.
	Panaszos és házastársa, valamint az OTP Bank Rt Jászladányi Fiókja között 1992. március hó 24. napján kölcsönszerződés jött létre (ennek keretében szociálpolitikai kedvezményt is nyújtott az OTP Bank Rt). A hitelcél nem valósult meg, panaszos a törlesztési kötelezettségének sem tett szerződésszerűen eleget, így az OTP Bank Rt a szerződést 1994-ben felmondta. Az igénybevett kölcsönből fennálló tartozás, valamint a folyósított szociálpolitikai kedvezmény beszedése érdekében az OTP Bank Rt a bíróságtól fizetési meghagyás kibocsátását kérte minden kötelezett vonatkozásában. A perré alakult eljárásban panaszos elismerte tartozását, s évi 100000,-Ft-os részletekben történő teljesítés engedélyezését kérte. A bíróság kötelezte a panaszost és házastársát a kölcsön, valamint a folyósított szociálpolitikai kedvezmény megfizetésére. A bíróság hozzájárult az évi 100000 Ft. részletekben történő teljesítéshez. Az ítélet szerint egyetlen részlet elmulasztása esetén a hátralékos tartozás egy összegben válik esedékessé. A kezességet vállalt készfizető kezeseket az ítélet nem kötelezte.
	A panaszos és házastársa fizetési kötelezettségének nem tett eleget, ezért ellenük a Jászberényi Városi Bíróság 1996. szeptember 30. napján kiállított végrehajtási lappal a végrehajtási eljárást elrendelte. 
A két készfizető kezes ellen fizetési meghagyás lett kibocsátva, amely jogerőre emelkedett, s ennek alapján a bíróság 1996. december 9-én bocsátotta ki a végrehajtási lapokat. A kezesektől az 1997. évtől kezdődően jelenleg is levonást teljesít a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság.
Panaszosnál az eljáró önálló bírósági végrehajtó 1997. február 24. napján foglalást eszközölt, megállapította panaszos házastársának munkahelyét, amelyre nézve a letiltást kiadta. A munkáltató 1997. április hónaptól 2000. április hónapig teljesített levonásokat. Ezt követően panaszos házastársának munkahelyéről nincsen tudomása az önálló bírósági végrehajtónak. Megállapításra került az is, hogy panaszos jövedelempótló támogatásban részesül.
2002. december 17-én kelt tájékoztatásában a végrehajtást kérő OTP Bank Rt közölte az önálló bírósági végrehajtóval, hogy a tartozás összegének nagyságára való tekintettel kéri a végrehajtási eljárás lefolytatását panaszos és házastársa letiltható jövedelmére, illetve ingó-ingatlan vagyonára egyaránt.
A földhivataltól beszerzett adatok alapján az önálló bírósági végrehajtó végrehajtási jogot jegyeztetett be a panaszos és házastársa tulajdonát képező jászladányi 2721 helyrajzi számú ingatlanra, majd 2003. február 10. napján megkereste a jászladányi önkormányzatot az ingatlan felértékelése végett, amely azonban még nem történt meg.
A végrehajtást kérő OTP Bank Rt nem közölt sem az önálló bírósági végrehajtóval, sem az állampolgári jogok országgyűlési biztosával olyan adatot, amely szerint új megállapodás jött volna létre a panaszos és házastársa, valamint az OTP Bank Rt között a részletfizetés kérdésében. 
Az ügy jogszabályi háttere:
•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv) 
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában - a (2) bekezdésben foglaltak kivételével - hatóság:
j) a megyei bírósági végrehajtó és az önálló bírósági végrehajtó.
(2) E törvény alkalmazásában nem minősül hatóságnak:
e) a bíróság;
•	A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény
7. § (1) A bírósági végrehajtás során a pénzkövetelést elsősorban a pénzügyi intézménynél kezelt, az adós rendelkezése alatt álló összegből, illetőleg az adós munkabéréből, illetményéből, munkadíjából, a munkaviszonyon, munkaviszony jellegű szövetkezeti jogviszonyon, közszolgálati és közalkalmazotti jogviszonyon, szolgálati viszonyon, társadalombiztosítási jogviszonyon alapuló járandóságából, valamint a munkából eredő egyéb rendszeres, időszakonként visszatérően kapott díjazásából, juttatásából, követeléséből (a továbbiakban együtt: munkabéréből) kell behajtani.
(2) Ha előre látható, hogy a követelést a munkabérre, illetőleg a pénzügyi intézménynél kezelt összegre vezetett végrehajtással nem lehet viszonylag rövidebb időn belül behajtani, az adós bármilyen lefoglalható vagyontárgya végrehajtás alá vonható. A lefoglalt ingatlant azonban csak akkor lehet értékesíteni, ha a követelés az adós egyéb vagyontárgyaiból nincs teljesen fedezve, vagy csak aránytalanul hosszú idő múlva elégíthető ki.
8. § (1) E törvény keretei között a végrehajtást kérő rendelkezésétől függ, hogy az adós milyen jellegű vagyontárgyából kívánja követelésének végrehajtását.
(2) A bíróság a végrehajtási kényszer arányos, illetőleg fokozatos alkalmazása céljából a végrehajtást kérő rendelkezésétől az adós érdekében eltérhet.
138. § (1) Ha a végrehajtható okirat tartalmazza az ingatlan adatait, a végrehajtó a végrehajtási költség megelőlegezését követő 3 munkanapon belül lefoglalja az ingatlant. Ha a végrehajtást kérő a végrehajtási kérelemben úgy rendelkezett, hogy az adós ingatlanát is vonják végrehajtás alá, vagy az adós ingatlanának végrehajtás alá vonását nem zárta ki, de a végrehajtási kérelemben az ingatlan adatait nem jelölte meg, a végrehajtó a végrehajtási költség előlegezését és az ingatlan adatainak beszerzését követő 3 munkanapon belül intézkedik az ingatlan lefoglalása iránt.
(2) A végrehajtó az ingatlan lefoglalása végett megkeresi a földhivatalt, hogy a végrehajtási jogot jegyezze be az ingatlan-nyilvántartásba, egyúttal felhívja a földhivatalt, hogy a végrehajtási jog bejegyzésével kapcsolatos határozatának megküldésével együtt tájékoztassa a végrehajtót azoknak a nevéről és lakóhelyéről (székhelyéről), akiknek az ingatlanra vonatkozólag az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett joguk van. A foglalás a végrehajtási jog bejegyzésével valósul meg.
(3) A földhivatal a végrehajtási jog bejegyzését - ideértve a megelőző beadványokat is - soron kívül intézi el.
(4) A földhivatal a végrehajtási jog bejegyzéséről szóló határozatát a végrehajtónak, a feleknek és azoknak kézbesíti, akiknek az ingatlanra vonatkozólag az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett joguk van, egyúttal megadja a végrehajtónak a (2) bekezdés szerinti tájékoztatást.
(5) Halasztó hatályú igényper indításának a végrehajtási jog bejegyzéséről szóló első fokú földhivatali határozat alapján van helye.
(6) A lefoglalt ingatlanra vonatkozólag jogot csak azzal a feltétellel lehet szerezni, hogy az a végrehajtást kérő végrehajtási jogát nem sérti, és a végrehajtás célját nem hiúsítja meg.
Az érintett alkotmányos jogok:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése: A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. 
 A vizsgálat megállapításai:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn; feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A törvény a 2001. évi módosítását követően úgy rendelkezett, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálódási körébe tartozik a megyei bírósági végrehajtó és az önálló bírósági végrehajtó, melynek eljárásával kapcsolatban közigazgatási jogorvoslati lehetőség nincs biztosítva.
	A rendelkezésre álló iratok és adatok alapján megállapítható, hogy panaszost jogerős bírósági ítélet kötelezte tartozásai megfizetésére. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az ismertetett hatásköri szabályozás alapján nem jogosult a jogerős bírói ítéletben foglaltak felülvizsgálatára, illetve megváltoztatására. Ugyancsak nem rendelkezik az országgyűlési biztos hatáskörrel pénzintézet tevékenységének vizsgálatára. Adott ügyben kizárólag a bírósági végrehajtási eljárásban közreműködő önálló bírósági végrehajtó (továbbiakban: végrehajtó) tevékenységét vizsgálhatja.
	Mivel panaszos és házastársa nem teljesítették az előírtaknak megfelelően a részletfizetést, a bíróság végrehajtási lap kiadásával elrendelte a végrehajtási eljárást. A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (továbbiakban: Vht.) alapvető rendelkezései előírják a végrehajtási kényszer arányos és fokozatos alkalmazását. Jelen esetben – mivel azonnali beszedési megbízás alkalmazásának lehetősége nem állt fenn – ez azt jelenti, hogy a bírósági végrehajtás során a pénzkövetelést elsősorban az adós (panaszos és házastársa) munkabéréből, egyéb járandóságából, illetőleg a pénzintézetnél kezelt őt megillető összegből kell behajtani. Ha előre látható, hogy a munkabérre vagy a pénzintézetnél kezelt összegre vezetett végrehajtás viszonylag rövid időn belül nem vezet eredményre, az adós (jelen esetben a panaszos és házastársa) bármely vagyontárgya végrehajtás alá vonható. A lefoglalt ingatlant csak akkor lehet értékesíteni, ha a követelés az adós vagyontárgyaiból nincs teljesen fedezve vagy csak aránytalanul hosszú idő múlva elégíthető ki (Vht. 7. §). Ugyanakkor figyelembe kell venni a végrehajtást kérő rendelkezési jogát is, amely szerint a törvény keretei között a végrehajtást kérő rendelkezésétől függ, hogy az adós milyen jellegű vagyontárgyából kívánja követelésének végrehajtását. A bíróság a végrehajtási kényszer arányos, illetőleg fokozatos alkalmazása céljából a végrehajtást kérő rendelkezésétől az adós érdekében eltérhet (Vht. 8. §).
	Figyelembe véve a rendelkezésre álló adatokat, megállapítható, hogy a hatályos jogszabályoknak megfelelően járt el a végrehajtó. A fokozatosság és arányosság elvének megfelelően letiltást adott ki a panaszos házastársának munkabérére, azonban a tartozás kiegyenlítése e végrehajtási cselekmény foganatosítása során nem történt meg, ahogy ez a kezesek nyugdíjának letiltásától sem várható. Panaszos házastársának új munkahelyéről, pedig nem áll rendelkezésre adat. Mindezek miatt, e lépések után – tekintettel a tartozás összegének nagyságára és a végrehajtást kérő kérelmére – vonta végrehajtás alá panaszos ingatlanát a végrehajtó. 
	Ezek alapján megállapítható, hogy a végrehajtó az arányosság és a fokozatosság elvét figyelembe véve járt el.
	A rendelkezésre álló adatok szerint új részletfizetési megállapodás sem jött létre panaszos és házastársa, valamint az OTP Bank Rt között. 
	A vizsgálat az ügyben, az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot nem tárt fel, ezért a vizsgálatot lezártam. 

Budapest, 2003. augusztus 28.

Lenkovics Barnabás