OBH 2241/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
								        Előadó: Tomolák Katalin

A vizsgálat megindítása:
	A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában sérelmezte az Államháztartási Hivatal Cst.-2270/2002. számú határozatát, amelyben őt a 2001. 02. 01. és 2001. 06. 30. közötti időszakra felvett iskoláztatási támogatás visszafizetésére kötelezték, hivatkozva arra, hogy gyermekének hallgatói jogviszonya ezen időszak alatt szünetelt. A panaszos véleménye szerint a döntés nem volt megalapozott, mivel gyermekének a kérdéses időszakban nem a hallgatói, hanem a tanulói jogviszonya szünetelt.
	A panaszos beadványában foglaltakkal kapcsolatban felmerült az Alkotmányban rögzített ifjúság létbiztonságához fűződő jog sérelmének alapos gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján az ügyben vizsgálatot indítottam.
	A beadvánnyal kapcsolatban a panaszos által becsatolt, valamint a Csongrád Megyei Területi Államháztartási hivataltól bekért dokumentumokat áttanulmányoztam.

Az ügy jogszabályi háttere:

•	1949. év XX. törvény - A Magyar Köztársaság Alkotmánya
16. §  A Magyar Köztársaság különös gondot fordít  az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.

•	1998. évi LXXXIV. törvény a családok támogatásáról (Cst.), egységes szerkezetben a végrehajtásáról     szóló 223/1998. (XII. 30.) Korm. rendelettel (Vhr.)
Cst. 12. § A nevelési ellátás összegének megállapítása szempontjából azt a vér szerinti, örökbe fogadott vagy nevelt gyermeket kell figyelembe venni
ab) aki közoktatási intézmény tanulója vagy felsőfokú oktatási intézmény első oklevelet szerző hallgatója és rendszeres jövedelemmel nem rendelkezik,
Vhr. 8. § (1) A Cst. 12. §-ának ab) alpontja szerinti - nevelési ellátásra nem jogosító, de a gyermekszámba beszámító - gyermek esetében
a) az ellátás igénylésekor, továbbá
b) az ellátás folyósításának időtartama alatt minden év szeptember 30-áig igazolni kell a tanulói, hallgatói jogviszony fennállását.
Cst. 39. § Az ellátásra jogosult az igényelbíráló szervnek 15 napon belül köteles bejelenteni minden olyan tényt, adatot, amely az ellátásra jogosultságát vagy annak összegét érinti.
Vhr. 3. § A Cst. 39. §-a alapján - írásban - be kell jelenteni
ac) a gyermek tanulói, hallgatói jogviszonyának megszűnését, szüneteltetését,
Cst. 41. § (1) Jogalap nélkül veszi igénybe az ellátást az a személy, aki
a) arra nem jogosult, vagy
b) kevesebb összegre jogosult, mint amelyet számára folyósítottak.
(2) Az, aki ellátást jogalap nélkül vett fel, köteles azt visszafizetni, ha erre a felvételtől számított 30 napon belül írásban kötelezték.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott idő elteltével a jogalap nélkül felvett ellátást attól lehet visszakövetelni, akinek az ellátás felvétele felróható, feltéve, hogy a felvételtől vagy folyamatos ellátás esetén az ellátás megszűnésétől kevesebb, mint három év telt el.
A tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	A rendelkezésemre álló iratok tanúsága szerint a Csongrád Megyei Területi Államháztartási Hivatal (a továbbiakban: megyei államháztartási hivatal) 2002. május 22-én kelt, 54289-8/2002. számú határozatában a panaszost, a részére folyósított – 2000/2001. tanév II. félévére szóló – 4.500 forint összegű iskoláztatási támogatás visszafizetésére kötelezte, hivatkozva arra, hogy a kérdéses időszakban a panaszos gyermekének hallgatói jogviszonya szünetelt. A panaszos a döntés ellen jogorvoslattal élt, a fellebbezésére indult másodfokú eljárás eredményeként a felettes szerv a Cst.-2270/2002. számú határozatával az első fokú döntést helybenhagyta.
	A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján – különös tekintettel a felsőoktatási intézmény által kiadott igazolásokra – megállapítottam, hogy a panaszos gyermekének 2000/2001. tanév második félévében (2001 februárja és júniusa között) és a 2001/2002. tanév első félévében (2001 szeptembere és 2002 februárja között) évkihagyás miatt szünetelt a hallgatói jogviszonya. A jogviszony szüneteltetésére vonatkozóan az ellátásra jogosultat bejelentési kötelezettség terhelte, melynek a panaszos nem tett eleget. 
	A családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény indoklása szerint a támogatás megállapításánál a felsőfokú tanulmányokat folytató és rendszeres jövedelemmel nem rendelkező gyermek vehető figyelembe. Tekintettel arra, hogy a hallgatói jogviszony szüneteltetése a jogviszony átmeneti fent nem állását jelenti, ezért a panaszos 2001 februárja és 2001 júniusa közötti időszakban nem volt jogosult az iskoláztatási támogatásra.
	Mindezekre figyelemmel az Államháztartási Hivatal eljárása során alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot nem okozott, ezért az ügyet országgyűlési biztosi intézkedés nélkül lezárom.
	Egyúttal a panaszos beadványában foglaltakkal kapcsolatban fontosnak tartom tisztázni, hogy a felsőoktatási intézményben tanulók az intézménnyel hallgatói jogviszonyban állnak, és a jogviszony fennállásának feltételeiről, a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény rendelkezik. A közoktatási intézményben tanulók az intézménnyel tanulói jogviszonyban állnak, mely jogviszonyról, a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX törvény rendelkezik.
Budapest, 2003. augusztus 25.
Takács Albert