OBH 2129/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Juhász Zoltán
Az eljárás megindulása
A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, amelyben sérelmezte a Budapesti Elektromos Művek Részvénytársaság (ELMŰ Rt.) eljárását. A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.
A megállapított tényállás
A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, mivel az ELMŰ Rt. (továbbiakban: szolgáltató) szabálytalan, szerződésszegéssel történő áramvételezést állapított meg. Azonban panaszos állítása szerint a szabálytalan áramvételezést az érintett üzletet tőle bérbe vevő gazdasági társaság követte el. Véleménye szerint a szolgáltató a felemelt díjas ármegállapítás kiszámítása során nem járt el pontosan, s a folyamatosan kifizetett átalánydíjat nem számította be.
A szolgáltatót írásban kerestem meg, amelyre válaszul megküldött levelében az alábbiakat fejtette ki. A szolgáltató megbízásából eljáró ESCORT Kft. munkatársai 2002. március 11-én vettek fel jegyzőkönyvet a Budapest XX. ker., Ady E. u. 3. sz. alatti fogyasztási helyen (a jegyzőkönyvet, valamint az üggyel kapcsolatosan keletkezett iratanyag másolatát a szolgáltató megküldte számomra). Az ellenőrzés során megállapításra került, hogy a fogyasztási helyen a fogyasztásmérő megkerülésével méretlen leágazás van kialakítva, amelyről egy mérőtábla van „megtáplálva”. A mérőtáblán 4 db BS 16 A-es kismegszakító van felszerelve. Az erről a leágazásról üzemelő berendezések fogyasztását a fogyasztásmérő nem mérte. Az elkészült jegyzőkönyvet panaszos házastársa írta alá. 
Ezek alapján készítette el a felemelt díjas ármegállapítást a szolgáltató a hatályos jogi szabályozás alapján, amelynek összege 715.166.-Ft. lett. Ez a követelés a fogyasztóval történt megegyezés, egyezség alapján módosításra került, az összeg 50 %-kal mérsékelve lett, s részletfizetésben sikerült megállapodni. A követelés összege így 357.583.- Ft-ra változott.  
A szolgáltató képviselői megkeresésemre adott válaszukban kifejtették, hogy a szolgáltató folyamatosan panaszossal állt közüzemi jogviszonyban. Amennyiben a fogyasztó (panaszos) bérbe adta az érintett üzlethelyiséget, a felemelt áramdíjból fakadó esetleges igényeit polgári per keretében érvényesítheti a tényleges használóval szemben. Valamint megállapították: mivel a szabálytalanul kialakított leágazáson keresztül felhasznált villamos energiát nem mérte a fogyasztásmérő, erre a villamos-energia mennyiségre nézve panaszos nem is fizethetett átalányt.
A szolgáltató által becsatolt iratanyagból kiderül, hogy a felemelt áramdíj összegének 50 %-os csökkentéséről megállapodás jött létre, a követelés összege így 357.583.-Ft. lett, amelyet megnövel a szolgáltató által felszámított 37.546. Ft. kamat. Ugyancsak megegyeztek a felek húsz hónapon keresztül esedékes részletfizetésben. A szolgáltató álláspontja szerint a részletfizetési megállapodás felbontására csak jogi úton van lehetőség.
Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
Az ügy jogszabályi háttere
•	A villamos energia termeléséről, szállításáról és szolgáltatásáról szóló 1994. évi XLVIII. törvény (VET)
3. §
p) fogyasztó: a szolgáltatótól villamos energiát vételező természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság; fogyasztó lehet
1. lakossági fogyasztó: egy fogyasztási helyet képező lakóépület, lakás vagy üdülő használója (tulajdonosa, bérlője), aki (amely) villamos energia mennyiség vételezésére köt a szolgáltatóval közüzemi szerződést;
2. egyéb fogyasztó: az a természetes vagy jogi személy, aki (amely) villamos teljesítmény, illetve villamos energia mennyiség vételezésére köt a szolgáltatóval közüzemi szerződést;
45. § (1) A villamos energia szolgáltatására a szolgáltatót közüzemi szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) Nem köteles a szolgáltató a szerződés megkötésére, ha a fogyasztó a tájékoztatóban (44. §) foglaltakat nem teljesítette.
(3) A közüzemi szerződésre - a (4) bekezdésben említett kivétellel - az árhatósági díjmegállapítást és díjalkalmazási feltételeket kell alkalmazni (a továbbiakban: általános közüzemi szerződés).
(4) Az üzletszabályzatban (54. §) meghatározott fogyasztók közüzemi szerződésére (a továbbiakban: egyedi közüzemi szerződés) a felek megállapodása az irányadó. Ha a felek megállapodni nem tudnak, a fogyasztó kérésére a szolgáltató az általános közüzemi szerződésnek megfelelően köteles villamos energiát szolgáltatni.
(5) A villamos energiának a 21. § (3) bekezdése szerinti szolgáltatására a termelő a fogyasztóval csak egyedi közüzemi szerződést köthet.
(6) Az általános közüzemi szerződés határozatlan időre, az egyedi közüzemi szerződés határozott időre szól. A fogyasztó az általános közüzemi szerződést harminc napos felmondási idővel bármikor felmondhatja. A szolgáltató a felmondási időtől eltekinthet. Az egyedi közüzemi szerződés az abban meghatározott időben megszűnik, feltéve, hogy azt a felek nem hosszabbították meg. Az egyedi közüzemi szerződést a fogyasztó a szerződésben meghatározott felmondási idővel az év végére felmondhatja.
(7) A közüzemi szerződést a szolgáltató csak az 52. § (4) bekezdésében meghatározott szerződésszegés esetén, valamint, ha tudomást szerez arról, hogy a vele szerződéses viszonyban álló fogyasztó a villamos energia vételezését a fogyasztási helyen megszüntette, mondhatja fel.
50. §
 …
(2) A fogyasztó részéről szerződésszegésnek minősül, ha
 …
e) a fogyasztásmérő berendezés befolyásolásával vagy megkerülésével vételez,
51. § (1) A szerződés megszegésének, illetőleg a villamos energia szabálytalan vételezésének következménye:
a) díjvisszatérítés, illetőleg pótdíjfizetés,
b) felemelt díjfizetés,
c) kötbér,
d) kártérítés,
e) a villamosenergia-szolgáltatás felfüggesztése,
f) kikapcsolás a villamosenergia-szolgáltatásból.
(2) Az (1) bekezdésben említett következmények együttesen is alkalmazhatók.
52. § 
…
(2) A fogyasztó köteles a szolgáltató részére
b) felemelt díjat fizetni az 50. § (2) bekezdésének d)-f) és i)-k) pontjaiban, 
meghatározott szerződésszegés esetén.
•	1sz. melléklet a 34/1995. (IV. 5.) Korm. rendelethez
Villamos energia közüzemi szabályzat
17. § (1) A fogyasztó részéről történő szerződésszegés vagy szabálytalan vételezés esetén [VET 50. §-a (2) bekezdésének d), e), f) pontja és az 50. § (3) bekezdése] a vételezett villamos energia mennyiségét a következők szerint kell megállapítani:
a) a beépített fogyasztó-berendezések névleges teljesítményét a következő kihasználási óraszámokkal kell megszorozni:
aa) általános háztartási fogyasztás esetén havi 125 óra,
ab) egyműszakos üzem (napi 6-11 órás fogyasztás) esetén havi 180 óra,
ac) kétműszakos üzem (napi 12-16 órás fogyasztás) esetén havi 360 óra,
ad) három- és négyműszakos vagy folyamatos üzem (napi 18 óra vagy azt meghaladó, illetőleg folyamatos fogyasztás) esetén havi 540 óra,
ae) hőtároló villamos vízmelegítő esetén havi 240 óra,
af) hőtároló helyiségfűtő berendezés esetén havi 240 óra, amely csak október 1-jétől április 30-ig terjedő időszakban alkalmazható;
b) ha a szabálytalan vételezés tényleges időtartama nem állapítható meg, arra egy éves időtartamot kell figyelembe venni.
(2) A szerződésszegés következményeként [VET 52. § (4) bekezdés] a kikapcsolás előtti felszólítás, valamint a szolgáltató általi felmondás, illetve az előre fizető mérő alkalmazásának rendjét az üzletszabályzatban kell meghatározni.
A vizsgálat megállapításai
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn; feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A rendelkezésre álló iratanyagból megállapítható adatok szerint a fogyasztási helyen felvett ténymegállapító jegyzőkönyvet panaszos házastársa aláírta. A felemelt díj 50 %-os mérséklését panaszos elfogadta, a részletfizetési megállapodást aláírta. A szolgáltató által megbízott szakemberek a ténymegállapító jegyzőkönyv tanúsága szerint a fogyasztásmérő megkerülésével méretlen leágazást találtak a fogyasztási helyen, az erről a leágazásról üzemelő berendezések fogyasztását nem mérte a fogyasztásmérő, az ilyen módon felhasznált villamos energia után panaszos nem fizetett, és nem is fizethetett díjat.
Az ügy idején hatályban lévő jogszabályi rendelkezések szerint, s a jelenleg hatályos jogi szabályozás alapján is az a személyfelelős a szolgáltatóval szemben, akivel a szolgáltató közüzemi szerződést kötött, akivel jogviszonyban áll. Ugyancsak ettől a személytől követelhető a közüzemi díj megfizetése is. Amennyiben panaszos bérbe adta az üzlethelyiséget, ahol az érintett fogyasztási hely található, bírósági úton érvényesítheti esetleges igényét az üzlethelyiséget ténylegesen használó bérbevevővel szemben.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az OBH 5279/2001. számú ügyben vizsgálta az akkor hatályos, s a jelenlegi ügyben is alkalmazandó villamos energia törvénynek és végrehajtási rendeletének a fogyasztó szerződésszegésére vonatkozó szabályait, valamint a szolgáltatónak a szabálytalan vételezés esetén alkalmazott eljárását. A panaszok kiváltó oka a szabálytalan vételezéskor megállapított felemelt díj összege volt, ami a hatósági ár négyszeresét jelentette és amit, ha a szabálytalan vételezés időtartamát megállapítani nem lehetett egy túlzott kihasználási óraszám segítségével egy évre visszamenőleg számítottak ki. Az elektromos áram szabálytalan vételezése esetén a fogyasztó szerződésszegéséről van szó, mert nem a közüzemi szabályzatban, ill. a szerződésben meghatározott módon vételezte az elektromos energiát. A szerződésszegés esetére a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (továbbiakban: Ptk.) tartalmaz rendelkezéseket, melyek konkrétan meghatározzák a felek jogait és kötelességeit. Összevetve ezeket a VET szabályaival és a szolgáltató eljárásával a vizsgálat megállapította, hogy a szabálytalan vételezés esetén alkalmazott felemelt díj és kihasználási óraszám meghatározása ellentétes a  Ptk-ban megfogalmazott  szerződési jogi és kártérítési alapelvekkel [ Ptk. 4. § (1) és (4) bekezdés, 277. § (2) és (3) bekezdés, 301. § (1)-(2) és (4) bekezdés, 247. § (2) bekezdés, 318.§ (1) bekezdés], és emiatt sérti az alkotmányban rögzített jogbiztonsághoz való jogot, a tulajdonhoz való jogot, az ártatlanság vélelmét. Az ombudsmani ajánlás a készülő villamos energia törvény tervezetéből a felemelt díj törlésére, és a kihasználási óraszámok reálisabb meghatározására irányult. Az ajánlást a gazdasági miniszter elfogadta, törölték a felemelt díjat, helyette a Ptk szabályainak is megfelelő kötbér fizetésére köteles a szabálytalan vételező. A kihasználási óraszámok módosítására a végrehajtási rendeletben került sor. A alkotmányosság a jogszabályt előkészítő gazdasági minisztérium intézkedése folytán helyreállt.
A 2002. decemberében megjelent és 2003. január 1. napján hatályba lépett 2001. évi CX. törvény a villamos energiáról nem tartalmazza a közüzemi szerződés megszegésének következményei között a felemelt díjat. A törvény végrehajtására kiadott 180/2002. (VIII. 23.) Korm. rendelet (amely szintén 2003. január 1. napján lépett hatályba) egyes rendelkezései kapcsán az állampolgári jogok országgyűlési biztosa újabb vizsgálatot végzett, amelynek eredményeképpen a következő ajánlásokat fogalmazta meg a Magyar Energia Hivatal, mint felügyeleti szerv (amelynek feladatai közé tartozik az áramszolgáltatók üzletszabályzatainak a jóváhagyása is) elnöke számára:
„Az elektromos szolgáltató társaságok üzletszabályzatainak jóváhagyása során valamennyi szolgáltatót kötelezze arra, hogy 
- a szabálytalan vételezés fogalmát ne értelmezze a közüzemi fogyasztókra is kiterjesztően. A szabálytalan vételezéshez fűződő pótdíj-fizetési kötelezettséget (kivéve a törvény 88. § a.) pontját) kizárólag csak a VHSz (a 180/2002. (VIII. 23.) Korm. rendelet 1/b melléklete, a Villamos hálózati csatlakozási és hálózathasználati szabályzat) által szabályozott jogviszonyokban alkalmazza;
- a fizetendő napi kötbért, illetőleg annak alapját úgy határozza meg, hogy a kötbér összege igazodjon a fogyasztó által okozott kár mértékéhez.
Az üzletszabályzat kerüljön kiegészítésre a következőkkel:
-ha a szerződésszegő magatartás a beépített áramkorlátozó berendezés befolyásolásával (megkerülésével) valósult meg, a kötbér számítása során az 1200 óra használati idő csak ellenkező bizonyítás hiányában legyen alkalmazható;
-a kötbér tartozás nem alapozza meg a villamos áram kikapcsolását, vagy a szolgáltatás felfüggesztését.”
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa ajánlásainak figyelembevételével kialakított új jogi szabályozás, az ennek megfelelő szolgáltatói magatartás, valamint az üzletszabályzatok megalkotásakor és jóváhagyásakor a fent ismertetett ajánlások betartása, az alkotmányosság követelményének érvényesülését eredményezik.
	Ugyanakkor, mivel a villamos energiáról szóló 2001. évi CX. törvény 2003. január 1. napján lépett hatályba (a hozzá kapcsolódó végrehajtási szabályokkal együtt), s visszaható hatályú rendelkezéseket nem tartalmazott, jelen ügyben a korábbi 1994. évi XLVIII. törvény (VET) és végrehajtási rendeletei alkalmazandóak. Ezeknek a korábban hatályos jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően járt el a szolgáltató. Az országgyűlési biztos szerint, a fent ismertetettek alapján, alkotmányos visszásságot okoztak a VET felemelt díjra vonatkozó szabályai, ezt azonban ebben a konkrét ügyben a szolgáltató eljárása némileg orvosolta (a felemelt díj 50%-os mérséklése).
A vizsgálat megállapította, hogy az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben a szolgáltató által a fogyasztó közüzemi szerződésszegése esetén alkalmazott jogkövetkezmények miatt alkotmányos visszásság állt fenn. Az új jogi szabályozás hatálybalépésével az alkotmányosság helyreállt, azonban jelen konkrét ügyben a panasz az állampolgári jogok országgyűlési biztosa által orvosolhatatlan, ezért a vizsgálatot lezártam. 

Budapest, 2003. június 30.

Lenkovics Barnabás