Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1946/2003. számú ügyben

Előadó: dr. Budai Andrea
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában Budapest Főváros II. ker. Önkormányzat Polgármesteri Hivatalának gépjármű adóbevallással kapcsolatos eljárását sérelmezte.
A panasz alapján felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz, valamint a jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.
A vizsgálatom során Budapest Főváros Közigazgatási Hivatal Hivatalvezetőjétől tájékoztatást kértem az ügyben.

Érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
57.§ (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

Alkalmazott jogszabályok
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
16.§ (3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.
65.§ (2) A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai
A panaszost Budapest Főváros II. ker. Önkormányzat Polgármesteri Hivatala (a továbbiakban: hivatal) VII.27954/2001. számú levélben arról tájékoztatta, hogy a tulajdonában lévő gépjárműről nem nyújtott be adóbevallást. A panaszos állítása szerint még a levél kézhezvétele napján faxon reagált a felhívásra és tájékoztatta a hivatalt, hogy a gépjármű nem az ő tulajdona.
2002. december 12-én a hivatal felszólította a panaszost, hogy a fent jelzett gépjárműre nincs érvényes felelősségbiztosítási szerződés regisztrálva, ezért azt mutassa be a hatóságnak. A panaszos újra tájékoztatta a hivatalt, hogy a gépjármű nem képezi a tulajdonát.
2003. január 23-án a III/1158/03. számú határozattal a hivatal elrendelte a szóban forgó gépjármű forgalomból való kivonását az érvényes kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződés bemutatásáig. A panaszos a határozatra reagálva 2003. január 31-én és február 26-án is fellebbezés tartalmú beadványt nyújtott be a hivatalhoz és ismételten közölte, hogy nem az övé a gépkocsi. Ekkor kérte az eljárás megszüntetését is.
A hivatal a panaszos beadványaira válaszolva 2003. február 19-én és 2003. május 21-én kelt leveleiben fenntartotta a határozatban foglaltakat.
Megkeresésemre Budapest Főváros Közigazgatási Hivatal Igazgatási Főosztálya 04-1431/2004. számú határozatával a II. kerületi Önkormányzat Jegyzőjének III.1158/2003. számú határozatát megsemmisítette és az elsőfokú hatóságot új eljárás lefolytatására utasította. Az Igazgatási Főosztály a döntését arra alapozta, hogy a panaszos 2003. január 31-én kelt levele az I. fokú határozat elleni határidőben benyújtott fellebbezésnek minősült, mivel tartalmából egyértelműen megállapítható, hogy a panaszos a határozatot jogszerűtlennek tartotta és annak visszavonását kérte. Az I. fokú hatóság mindezt elmulasztotta, a sérelmezett határozatot nem módosította, illetve nem vonta vissza és a másodfokú hatósághoz sem terjesztette fel. A II. fokú hatóság megállapította azt is, hogy a szóban forgó gépjárműre vonatkozó adatok nem egyeznek a számítógépes járműnyilvántartásban szereplő, és a BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal adataival. Az utóbbi szerint a gépjárművet 1994. január 26. napjától kivonták a forgalomból. Ezt azonban a járműnyilvántartásban nem rögzítették. A 171/2000. (X. 13.) Korm. rendelet értelmében felelősségbiztosítási szerződéskötési kötelezettség a mindenkori üzembentartót a gépjárműforgalomból való végleges kivonásig terheli. A másodfokú hatóság tehát helyesen állapította meg, hogy az első fokú hatóság jogszerűtlenül járt el, amikor egy forgalomból végleg kivont gépjármű tulajdonosát kötelezte felelősségbiztosítási szerződés bemutatására majd ennek hiányában a gépjárművet ismételten kivonta a forgalomból.
Az új eljárás keretében a kivonás megtörténtét a nyilvántartásban rögzítették és erről a nyilvántartás szerinti tulajdonost értesítették.
Megállapítottam, hogy eljárásával Budapest Főváros II. kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével, ezen belül a tisztességes eljáráshoz, valamint a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
Tekintettel azonban arra, hogy a panasz alapján a érintett hatóság felettes szerve az ügyet megvizsgálta, a jogszabálysértő határozatot megsemmisítette és a hivatalt új eljárás folytatására utasította ombudsmani intézkedést nem tartottam indokoltnak.

Budapest, 2004. október 5.

Takács Albert sk.