Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1912/2003. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Juhász Orsolya

A vizsgálat megindulása

A panaszos írásban fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, Izsák Város Önkormányzatának (a továbbiakban: Önkormányzat) a községi hulladéklerakóval kapcsolatos eljárásával kapcsolatban.

A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény értelmében vizsgálatot indítottam, mert felmerült az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez és tulajdonhoz való jog sérelmének gyanúja. 

Eljárásom során megkerestem, és a lerakó üzemeléséről részletes tájékoztatást kértem – a keletkezett dokumentációk egyidejű csatolásával – az Önkormányzat jegyzőjétől. Ugyancsak az üzemelésről kértem tájékoztatást az ÁNTSZ Bács-Kiskun Megyei Intézetének (a továbbiakban: ÁNTSZ) tisztifőorvosától, illetve az Alsó-Duna-völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség (a továbbiakban: Felügyelőség) igazgatójától, akiket emellett helyszíni szemle lefolytatására kértem fel.

A megállapított tényállás

A panaszos korábban már fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához – többek között – a fenti sérelmek miatt. Az OBH 6533/2001. szám alatti ügyhöz érkezett jegyzői levél szerint „nem is található patkány a szeméttelep területén. Ennek megfelelően nem valós ez az állítás, hogy a patkányok rendkívüli módon elszaporodtak.”
A panaszos jelen beadványában ismételten az izsáki hulladéktelepen uralkodó állapotokat kifogásolta. Levelében előadta, hogy életkörülményei rosszak, a lakóhelyétől pár száz méterre fekvő izsáki hulladéklerakó miatt patkányinváziótól kell tartania. Környezetében az ivóvíz is szennyezetté vált, elmondása szerint ennek oka, hogy szennyvízgödör van 800 méterre ingatlanától. Állítása szerint az Önkormányzattól semmilyen tájékoztatást nem kapott a tárgyi ügyben tett intézkedésekről. 

Az Önkormányzat jegyzője 2003. június 4-én kelt levelében arról tájékoztatott, hogy „a tanyában patkány inváziótól (…) nem kell tartani, mivel a telepen a rendszeres irtás miatt patkány nincs. A tanya egy homokdombon áll, így megfelelő mélységű kút tud csak vizet biztosítani. Az ÁNTSZ Kecskeméti Városi Intézete a közelmúltban vízmintát próbált venni a kútból, azonban az, vizet csekély mélysége miatt nem tud adni. (…) A régi hulladéklerakót, amely 1985. óta üzemel 2003. április 30. napjával bezártuk és elkerítettük, így oda további hulladékot elhelyezni nem lehet. (…) A régi lerakó rekultivációjáról felülvizsgálati dokumentáció nem készült még, mivel az erre irányuló KAC pályázatunk elutasításra került és megfelelő anyagi eszközök hiányában ezt nem tudtuk elkészíteni. (…) Az előzetes tárgyalások eredményeként várhatóan ez év végéig a teljes rekultiváció megtörténik. Álláspontunk szerint az ivóvizet biztosító kút megfúrásához szociális segélyt tudunk biztosítani, illetve annak elkészültéig az új regionális hulladéklerakónál lévő vezetékes vízhálózatról az ivóvizet ingyenesen biztosítani tudjuk a panaszos részére.”
2004. január 26-án – az eltelt időre tekintettel – ismét megkerestem a jegyzőt, akitől a „régi” lerakót érintő felülvizsgálati dokumentáció állásáról, valamint a folyékony hulladék szervezett közszolgáltatás megszervezéséről kértem tájékoztatást, mivel eljárásom során e körben hiányosságokat észleltem.
A jegyző válaszában kifejtette, hogy „a lerakóra az ADUKÖFE előírta a rekultivációs hatástanulmányt, melyet egy jogosultsággal rendelkező vállalkozástól megrendeltünk, aki azt 1,5 m Ft-ért vállalta elkészíteni. A terv várhatóan ez év február végéig elkészül és utána hoz döntést a környezetvédelmi hatóság a rekultiváció módjáról … újból pályázatot szándékozunk benyújtani, tekintettel arra, hogy a megvalósítás az Önkormányzat anyagi erejét jelentősen meghaladja.”
A folyékony hulladék szervezett közszolgáltatással összefüggésben a jegyző elmondta, hogy „Izsák Város Önkormányzata 51/2003. (08.26.) sz. képviselő-testületi határozatával pályázatot írt ki a települési folyékony hulladék közszolgáltatási ellátására. Sajnálatos módon a pályázatra nem volt jelentkező. A testület tervezi, hogy újból meghirdeti ezen pályázatát. Megjegyezni kívánom, hogy a település 90 %-a a szennyvíz-csatorna hálózatra rákötött, így a közszolgáltatás gazdaságtalan volta miatt várhatóan ismét eredménytelen lesz pályázatunk.” 

A közegészségügyi szakmai kérdések megvizsgálására és a szükséges intézkedések megtétele érdekében megkeresetem az ÁNTSZ tisztifőorvosát, aki – 2003. június 17-én kelt – válaszában közölte, hogy a panaszos 2003. 02. 21-én fordult már hozzájuk azzal a kéréssel, hogy az ingatlanán lévő kút – térítésmentes – vízvizsgálatát kérje. A Tisztifőorvos megküldte számomra a vízvizsgálat eredményét. Eszerint „a kút nem szennyeződött, a kút vízminősége megfelelő, így ezzel kapcsolatos hatósági intézkedés megtétele nem vált szükségessé.” A panaszolt hulladékteleppel összefüggésben – a 2003. június 5-én végzett helyszíni ellenőrzés alapján – arról tájékoztatott, hogy „a szeméttelep 2003. április végéig üzemelt, 2003. május 1-től a szemetet a környezetvédelmi engedéllyel rendelkező regionális hulladéklerakóba szállítják. (…) A szeméttelepen rendszeres rovar- és rágcsálóírtást (negyedévente) engedéllyel rendelkező vállalkozóval végeztettek. Az erre vonatkozó szerződést a helyszínen bemutatták. Az ellenőrzés során rovarinváziót illetve rágcsálókat nem lehetett látni. (…) A 2000. évi LXIII. törvény 56. § (5) bekezdése értelmében a telep teljes körű környezetvédelmi felülvizsgálata, valamint rekultivációs terve ez ideig még nem készült el.” 

A Felügyelőség igazgatója 2003. június 26-án kelt leveléhez mellékleten megküldte a panasszal érintett lerakó kijelölésével kapcsolatos valamennyi iratot (jegyzőkönyvek, szakhatóságok véleményei, helyszínrajz stb.), valamint tájékoztatott arról, hogy a kifogással érintett ingatlanon jelenleg nem folyik tevékenység. 
A Felügyelőség igazgatója tájékoztatott továbbá a területen – 2002-ben – végzett vízvizsgálat eredményeiről, illetve az ezzel kapcsolatos álláspontjáról, valamint utalt a Hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvényben (a továbbiakban: Hgt.) szereplő – üzemelő hulladéklerakókra vonatkozó – környezetvédelmi felülvizsgálat végzésnek kötelezettségére. 
A rendelkezésemre bocsátott dokumentumokban szerepel, hogy „a hatósági ellenőrzések során a felügyelőség többek között megállapította, hogy az érintett települési önkormányzat intézkedéseket tett a bejelentésben foglaltak kijavítására, ugyanakkor a folyékony hulladék elszállításáról önkormányzati rendelet nem született, az elszállítókkal szerződést nem kötöttek, a régi hulladéklerakó állapotáról (…) eddig környezetvédelmi felülvizsgálatot nem készítettek, nem küldtek a környezetvédelmi felügyelőségnek. Ennek alapján, tekintettel arra, hogy mulasztásban megnyilvánuló jogszabálysértést követett el a „régi” hulladéklerakók üzemeltetője, végső soron Izsák Város Önkormányzata, ezért felügyelőségünk a Hgt. 45. § (1) bek-e alapján kötelezni fogja a régi szilárd és folyékony hulladéklerakó teljes körű környezetvédelmi felülvizsgálatára. Továbbá a települési önkormányzatot felszólítjuk … a települési folyékony hulladékokra kiterjedő közszolgáltatás bevezetésére…”
Az elmondottakon túl a Felügyelőség igazgatója tájékoztatott az érintett önkormányzat által tett megelőző intézkedésekről is. 
2004. február 4-én kelt levelében a Felügyelőség igazgatója – többek között – arról tájékoztatott, hogy „Izsák Város Önkormányzatát a Hgt. 45. § (1) bekezdése alapján – 2003. július 24-én – 47.240-40/I/2003. számon köteleztük a régi szilárd és folyékony hulladéklerakó teljes körű környezetvédelmi felülvizsgálatára. A teljesítésre 6 hónap határidőt szabtunk, mely 2004. február 15-én jár le”.
2004. március 4-én a Felügyelőségtől – rövid úton – azt a tájékoztatást kaptam, hogy az Önkormányzat a mai napig a felülvizsgálati dokumentációt nem küldte meg.

Az érintett alkotmányos jogok 

1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A panaszos ingatlana megvásárlásakor tudatában volt annak, hogy a közelben hulladék-lerakóhely működik. A rendelkezésemre álló információk alapján megállapítottam, hogy a hulladéktelep külterületi ingatlanon létesült, engedéllyel, évekkel ezelőtt. 
Ezzel kapcsolatban utalni szeretnék arra – mint ahogy az OBH 6166/2001. számú ügyben megállapítottam –, hogy „a panaszost is fokozott védekezés terheli saját tulajdona védelmében (…) ugyanakkor az önkormányzatnak a hulladéklerakó biztonságos és közegészségügyi szabályokat betartó működtetése akkor is kötelessége, ha a panaszos tudta, hogy milyen környezetbe költözik (…) Az önkormányzatnak a szigorított feltételek kialakítására nyitva álló idő alatt is gondoskodnia kell a közegészségügy védelmének megfelelően a hulladéklerakó működtetéséről. Ha csak egy család egészséges környezethez való joga veszélyeztetésének lehetősége is felmerül, a vészhelyzet elhárításáról gondoskodni kell”.

A rendelkezésemre álló iratokból kiderült, hogy a panaszban szereplő „régi” hulladéklerakó közvetlen szomszédságában épült meg az Izsáki Regionális Hulladéklerakó („új), mely a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. LIII. törvény (a továbbiakban: Kvt.), valamint a vonatkozó hulladékgazdálkodási jogszabályoknak megfelelően létesült. 

Vizsgálatom feltárta, hogy az Önkormányzat a „régi” hulladéklerakóval kapcsolatos problémák kezelésére a bejelentések hatására több megelőző intézkedést tett.  Így például a kifogásolt lerakót és a folyékony hulladék-leürítőhelyet 1,5 m magas földből készült depóniával vette körül, ami megakadályozza a további illegális beszállítást; hirdetményt tett közzé, hogy csak az „új” lerakó használható; a szilárd hulladékszállításra közszolgáltatási szerződést kötött, valamint helyi rendeletet alkotott a képviselőtestület a települési szilárd hulladék begyűjtéséről, szállításáról és ártalmatlanításáról.

Ugyanakkor azt is megállapítottam, hogy az Önkormányzat nem tett meg mindent annak érdekében, hogy a „régi” hulladék-lerakóhellyel kapcsolatos jogszabályi előírásoknak, feladatoknak mindenben megfeleljen. Ezt a kötelezettségét akkor sem teljesítette, amikor a Felügyelőség erre határozatban felszólította. Az országgyűlési biztos vizsgálatát tehát az önkormányzat mulasztása alapozta meg.

A Hgt. 56. § (1) bekezdése szerint azokon a településeken, ahol a törvény hatálybalépésekor nem működik települési szilárd hulladék kezelési közszolgáltatás, ott ezt 2000 fő és a fölötti állandó lakos esetén 2002. január 1. napjáig, 2000 fő állandó lakos alatt 2003. január 1. napjáig kell megszervezni. A törvény rendelkezéseit a hatálybalépésekor meglévő, érvényes környezetvédelmi hatósági engedély alapján üzemeltetett hulladékkezelő létesítmények üzemeltetési feltételeire a hatálybalépést követő egy év türelmi idő elteltével kell alkalmazni. A Hgt. 56. § (4) bekezdése szerint ezen létesítmények üzemletetői az előírt követelmények érvényestésére a hatálybalépést követő 180 napon belül ütemtervet kötelesek kidolgozni, és a környezetvédelmi hatóságnak jóváhagyásra benyújtani. Az (5) bekezdés értelmében az üzemeltető (önkormányzat) a már üzemelő hulladéklerakó környezetvédelmi, műszaki megfelelőségének megállapítása érdekében teljes körű környezetvédelmi felülvizsgálat elvégzésére köteles, amelyet 2 éven belül kell a környezetvédelmi felügyelőségnek benyújtani. Ennek a dokumentációnak a meglévő hulladéklerakó közvetlen hatásait is vizsgálnia kell a környezeti elemek vonatkozásában. A felülvizsgálat alapján a további működés feltételeit, illetve a környezet védelme érdekében szükséges intézkedéseket és azok teljesítésének feltételeit, illetve a környezet védelme érdekében szükséges intézkedéseket és azok teljesítésének határidejét a környezetvédelmi felügyelőség állapítja meg.  

A Hgt. végrehajtására kiadott 213/2001. (XI. 14.) Korm. rendelet 28. § (3) bekezdése szerint a felülvizsgálati dokumentációt, beleértve a környezetvédelmi és közegészségügyi körülményeket elemző intézkedési tervet, 2002. december 31-ig az üzemeltető köteles a környezetvédelmi hatóságnak benyújtani. 

A „régi” hulladéklerakó esetében tehát teljes körű felülvizsgálati kötelezettsége van az üzemeltetőnek. A felülvizsgálati dokumentáció a meglévő hulladéklerakó környezetre gyakorolt közvetlen és közvetett hatásait teljes körűen tárja fel. Ennek alapján tud majd dönteni a felügyelőség a 22/2001. (X.10.) KöM rendeletben foglaltak alapján – alapos információk birtokában – a hulladéklerakó további működéséről, illetve határidő tűzésével a hulladéklerakó lezárásról és utógondozásáról. 

A Hgt. 41. § (1) bekezdése alapján hulladékigazgatási ügyekben – alapesetben – az elsőfokú hatósági hatáskört a környezetvédelmi felügyelőség gyakorolja. A törvény 45. §-a szerint a környezetvédelmi hatóság a jogszabályban meghatározott előírások teljesítése érdekében az ügyfeleket kötelezi a jogszabályban foglalt vagy hatósági határozatban meghatározott kötelezettségek betartására, ha az előírások megszegését vagy teljesítésük elmulasztását észleli.

A Felügyelőség 2001. év áprilisában tájékoztatta az Önkormányzatot, a KAC 2001. évi pályázati, fejlesztési támogatási célokról, illetve figyelemfelhívással élt – határidő megjelölés mellett – az ütemterv, illetve a felülvizsgálati dokumentáció készítésének kötelezettségére. A lerakó üzemeltetője ennek ellenére mind a Hgt. 56. (4) bekezdése szerinti ütemterv, mind a felülvizsgálati dokumentációkészítési kötelezettségét elmulasztotta. Az elmondottak miatt a Felügyelőség 47.240-40/I/2003. számon kelt határozatában kötelezte – határidő tűzésével – az Önkormányzatot az említett dokumentációk elkészítésére. A Felügyelőség 2004. március 4-én adott tájékoztatása alapján megállapítottam, hogy az Önkormányzat nem tett eleget a határozatban előírt kötelezettségének, határidőben nem nyújtotta be a felülvizsgálati dokumentációt, illetve nem jelezte, hogy mi a késlekedés oka.

A környezethez való jog alkotmányjogi természetét az Alkotmánybíróság több határozatában vizsgálta, melynek során kimondta, hogy a környezethez való jog jelenlegi formájában nem alanyi alapjog, de nem is pusztán alkotmányos feladat vagy államcél, amelynek megvalósítási eszközeit az állam szabadon valósítja meg. (28/1994. (V.20.) ABH)
A környezethez való jog az állam környezetvédelemre vonatkozó kötelességei teljesítésének garanciáit emeli az alapjogok szintjére. E jog sajátosságai folytán mindazokat a feladatokat, amelyeket másutt alanyi jogok védelmével teljesít az állam, itt törvényi és szervezeti garanciák nyújtásával kell ellátnia.

Azáltal, hogy az önkormányzat a hulladékgazdálkodással kapcsolatos feladatkörében nem hajtotta végre az illetékes hatóság határozatában előírtakat, az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez való joggal összefüggésben visszásságot okozott. 

A hulladékgazdálkodási hatáskörében eljáró környezetvédelmi hatóságnak jelentésem készítésének időpontjáig tett intézkedéseivel, eljárásával összefüggésben alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg. Ugyanakkor amennyiben a Felügyelőség nem tud a későbbiekben érvényt szerezni határozatának, eljárásának eredménytelensége az Alkotmányban szereplő egészséges környezethez való joggal összefüggésben visszásságot okozhat. 

A panasz ivóvíz minőségére és a patkányinvázióra vonatkozó része kizárólagos ÁNTSZ hatáskörbe tartozik. Az ÁNTSZ által adott tájékoztatás alapján megállapítottam, hogy a kifogásolt hulladéktelepen rendszeres rovar- és rágcsálóírtást (negyedévente) engedéllyel rendelkező vállalkozóval végeztetett az Önkormányzat. A helyszíni szemle során a telepen rovarinváziót, illetve rágcsálókat nem lehetett látni. 

A vizsgálat megállapította, hogy a panaszban szerepelő kút a panaszbejelentő engedély nélkül létesített kútja. A panaszos az ebből származó ivóvíz szennyezetté válását sérelmezi. Az ÁNTSZ a kút vízvizsgálatát elvégezte, eszerint „a kút vízminősége megfelelő.”

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 8. § (4) bekezdése szerint a települési önkormányzat köteles gondoskodni az egészséges ivóvízellátásról. Megállapítottam, hogy az Önkormányzat az Ötv.-ben előírt kötelező feladatának a panaszos irányában is eleget tesz. 

A panasz ivóvíz minőségre és patkányinvázióra vonatkozó részeivel kapcsolatban eljáró, intézkedő hatóságok és az Önkormányzat tevékenységével kapcsolatban alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg.

A vizsgálatom során hivatalból észleltem, hogy az Önkormányzat a települési folyékony hulladékokra kiterjedő közszolgáltatás bevezetését a jelentés készítésének időpontjáig nem teljesítette, a folyékony hulladék elszállításáról önkormányzati rendeletet nem alkotott, a Hgt. 56. § (2) bekezdése szerinti közszolgáltatót nem nevezte meg, illetve az elszállítókkal szerződést nem kötött. 

A folyékony hulladék szervezett közszolgáltatással összefüggésben a vizsgálat feltárta, hogy Izsák Város Önkormányzata 51/2003. (08.26.) sz. képviselő-testületi határozatával pályázatot írt ki a települési folyékony hulladék közszolgáltatási ellátására, melyre nem volt jelentkező. A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítottam, hogy a testület tervezi, hogy újból meghirdeti ezen pályázatát. A település ingatlantulajdonosainak 90 %-a a szennyvíz-csatorna hálózatra rákötött. 

Az Ötv. 8. § (1) bekezdése a helyi önkormányzat feladatkörébe sorolja a helyi közszolgáltatások körében a településtisztaság biztosítását. E § (3) bekezdése szerint "törvény a települési önkormányzatokat kötelezheti arra, hogy egyes közszolgáltatásokról ... gondoskodjanak".

A településtisztaságot érintő tárgykörre vonatkozó részletes rendelkezéseket a Hgt. tartalmazza. A Hgt. 21. § (1) bekezdése a települési önkormányzat kötelező közszolgáltatási feladataként határozza meg a települési hulladékkezelési közszolgáltatás szervezését és fenntartását. A települési önkormányzatok a hulladék termelői helyett vállalják át a hulladék kezelését. Ezt a vállalást a jogszabályok írják elő tehát számukra, amelyek alapján kötelesek kötelezően ellátandó feladatként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást szervezni és fenntartani. 

A Hgt. fogalmi rendszere szerint települési hulladék a háztartásokból származó szilárd vagy folyékony hulladék, illetőleg a háztartási hulladékhoz hasonló jellegű és összetételű, azzal együtt kezelhető más hulladék (3. §) Ebből következik, hogy a települési önkormányzatoknak mind a települési szilárd, mind a települési folyékony hulladék vonatkozásában vannak kötelező feladataik, így kötelesek ezek tekintetében a közszolgáltatás megszervezésére, illetve fenntartására. 

A Hgt. 23. §-a értelmében a települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletet köteles alkotni, melyben megállapítja:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.

A Hgt. 27. § (4) bekezdése szerint „a települési önkormányzat az önkormányzati rendeletben a 21. § (3)-(5) bekezdésének figyelembevételével meghatározott közszolgáltatás vagy egyes elemei ellátására nyilvános pályázatot hirdet meg.” A törvény szerint a pályázat eredménytelensége esetén a pályázatot 6 hónapon belül ismételten meg kell hirdetni. A közszolgáltatási szerződés megkötéséig a települési önkormányzat maga köteles gondoskodni a közszolgáltatás ellátásáról.

Az említett közszolgáltatás teljesítésére a Hgt. 56. § (1) bekezdése határidőt is tűz, mint arra már utaltam. E § (2) bekezdése értelmében azokon a településeken, ahol a törvény hatálybalépésekor nem működik települési folyékony hulladék kezelési közszolgáltatás, ott ennek megszervezését – a település szennyvízelvezető hálózatra nem kötött ingatlanokon élő állandó népesség függvényében – az (1) bekezdés szerinti határidőn belül kell megtenni.

Annak ellenére, hogy a Hgt. előbb említett szabálya szerint „a település szennyvízelvezető hálózatra nem kötött ingatlanokon élő állandó népesség függvényében” kell a közszolgáltatást megszervezni, álláspontom szerint a lakosság 10%-a is indokolttá teszi a kérdés rendezését.

Nem fogadhatom el ezért indokként, hogy a közszolgáltatás megszervezése elmaradásnak oka, hogy a település ingatlantulajdonosainak 90 %-a rákötött a szennyvíz-csatorna hálózatra, tekintettel arra, hogy a Hgt. megalkotása során a szabályozásnak elsődlegesen környezetvédelmi és közegészségügyi szempontjai voltak. A jogalkotó célja volt a jelen generációk egészsége és a jövő generációk léte biztosítása érdekében, hogy megvalósuljon a települési hulladékok összegyűjtése és környezetszennyezést kizáró módon történő kezelése, ártalmatlanítása, illetve a kezelés ellenőrizhetősége a települések egész területén képződő települési hulladékok vonatkozásában. 

Megállapítottam, hogy a folyékony hulladék elszállításáról szóló önkormányzati rendelet hiánya, valamint a – települési folyékony hulladék szállításra – közszolgáltatóval történő szerződéskötés elmulasztása miatt az Önkormányzat a jogállamiság és az abból következő jogbiztonság követelményével, valamint az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez való joggal összefüggésben visszásságot okozott. 

Tény ugyanakkor az is, hogy bár a településtisztaság biztosítása az önkormányzat kötelezően ellátandó feladatai közé tartozik, e feladat ellátásához a helyi önkormányzatok számára nem mindenütt áll rendelkezésre elegendő pénzügyi eszköz. Ez a körülmény Izsák Város vonatkozásában is fennáll. 

Kezdeményezés, javaslat

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIII. törvény 21. §-a alapján kezdeményezem, hogy az Alsó-Duna-völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség Igazgatója a Hgt. 45. § (1) bekezdése alapján a feltárt visszásságok rendezése érdekében ismételten folytasson eljárást, és határozatainak – a rendelkezésére álló eszközök útján – szerezzen érvényt. Kérem továbbá, hogy a jelentésben szereplő körülményeket vizsgálja meg, kísérje figyelemmel a lerakóval kapcsolatos bányarekultivációt, és amennyiben a Hgt. alapján intézkedési lehetőséget lát, azt hivatalból tegye meg.

Az Obtv. 21. §-a alapján kezdeményezem, hogy az Önkormányzat a jövőre nézve rendezze a kötelezően ellátandó közszolgáltatással összefüggő feladatait a Hgt. és a végrehajtására kiadott kormányrendeletek előírásainak megfelelően.

Kérem az Alsó-Duna-völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség Igazgatóját és Izsák Város Önkormányzat jegyzőjét, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjukról, és a megtett intézkedéseikről 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjenek.

Budapest, 2004. március 9.

Lenkovics Barnabás
Melléklet az OBH 1912/2003. sz. ügyhöz

A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény
3. § E törvény alkalmazásában
c) települési hulladék: a háztartásokból származó szilárd vagy folyékony hulladék, illetőleg a háztartási hulladékhoz hasonló jellegű és összetételű, azzal együtt kezelhető más hulladék;
d) folyékony hulladék: az a hulladékká vált folyadék, amelyet nem vezetnek el, és nem bocsátanak ki szennyvízelvezető hálózaton, illetve szennyvíztisztító telepen keresztül;
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
(3) A közszolgáltatás kiterjed
b) a települési folyékony hulladék ideiglenes tárolására szolgáló létesítmény kiürítésére és a települési folyékony hulladék elhelyezés céljából történő elszállítására;
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
27. § (4) A települési önkormányzat az önkormányzati rendeletben a 21. § (3)-(5) bekezdésének figyelembevételével meghatározott közszolgáltatás vagy egyes elemei ellátására nyilvános pályázatot hirdet meg. A közszolgáltató kiválasztására irányuló pályázat és elbírálása részletes szabályait külön jogszabály határozza meg.
(5) A pályázat eredménytelensége esetén a pályázatot h hónapon belül ismételten meg kell hirdetni. A közszolgáltatási szerződés megkötéséig a települési önkormányzat maga köteles gondoskodni a közszolgáltatás ellátásáról.
41. § (1) Hulladékgazdálkodási ügyekben – ha törvény vagy kormányrendelet másképpen nem rendelkezik – az elsőfokú hatósági hatáskört a környezetvédelmi felügyelőség gyakorolja.
42. § Az e törvény szerinti hatósági eljárásokra az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
44. § (1) A hulladékgazdálkodásra vonatkozó jogszabályok és hatósági előírások megtartását a környezetvédelmi hatóság rendszeresen ellenőrzi. Ennek során az e törvényben és más jogszabályban előírt kötelező és rendszeres adatszolgáltatásokon kívül is tájékoztató adatot, összefoglalót, jelentést kérhet kötelezettségei teljesítéséről a hulladék termelőjétől, birtokosától, illetve a hulladékkezelőtől.
45. § (1) A környezetvédelmi hatóság a jogszabályban meghatározott előírások teljesítése érdekében az ügyfeleket kötelezi
a) a jogszabályban foglalt vagy hatósági határozatban meghatározott kötelezettségek betartására, ha az előírások megszegését vagy teljesítésük elmulasztását észleli;
b) a környezetet veszélyeztető, szennyező, károsító tevékenység felfüggesztésére, abbahagyására, az eredeti állapot helyreállítására;
c) a környezet szennyeződése esetében olyan intézkedés megtételére, amely azt csökkenti vagy megszünteti, a környezet károsodását kizárja.
56. § (1) Azokon a településeken, ahol a törvény hatálybalépésekor nem működik települési szilárd hulladék kezelési közszolgáltatás, ott ennek megszervezését - a település állandó népessége függvényében - a következő határidőn belül kell megtenni:
a) 2000 fő és a fölötti állandó lakos esetén 2002. január 1. napjáig;
b) 2000 fő állandó lakos alatt 2003. január 1. napjáig.
(2) Azokon a településeken, ahol a törvény hatálybalépésekor nem működik települési folyékony hulladék kezelési közszolgáltatás, ott ennek megszervezését - a település szennyvízelvezető hálózatra nem kötött ingatlanokon élő állandó népesség függvényében - az (1) bekezdés szerinti határidőn belül kell megtenni.
(3) A törvény rendelkezéseit a hatálybalépésekor meglévő, érvényes környezetvédelmi hatósági engedély alapján üzemeltetett hulladékkezelő létesítmények üzemeltetési feltételeire a hatálybalépést követő egy év türelmi idő elteltével kell alkalmazni.
(4) A (3) bekezdés szerinti létesítmények üzemeltetőei az e törvényben előírt követelmények érvényesítésére a hatálybalépést követő 180 napon belül ütemtervet kötelesek kidolgozni és a környezetvédelmi hatóságnak jóváhagyásra benyújtani.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (a továbbiakban: Ötv.)
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: … vízrendezés (…) a köztisztaság és településtisztaság biztosítása.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg – a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően –, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.
(3) Törvény a települési önkormányzatokat kötelezheti arra, hogy egyes közszolgáltatásokról (…) gondoskodjanak ... 
(4) A települési önkormányzat köteles gondoskodni az egészséges ivóvízellátásról …
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.

A települési hulladékkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 213/2001. (XI. 14.) Korm. rendelet
3. § E rendelet alkalmazásában:
b) Települési folyékony hulladék: a szennyvízelvezető hálózaton, illetve szennyvíztisztító telepen keresztül el nem vezetett szennyvíz, amely
j) Folyékony hulladék ártalmatlanítása: a folyékony hulladék elhelyezése leürítő helyen, szennyvíztisztító telepen, valamint a környezetveszélyeztetést és környezetszennyezést megakadályozó kezelése fiziko-kémiai vagy biológiai módszerrel.
(4) Települési hulladék - folyékony hulladék esetében ártalmatlanító telepen, szilárd hulladék esetében hulladéklerakón történő - jogszabályban előírt követelményeknek megfelelő lerakására akkor kerülhet sor, ha a hulladékot kezelték fizikai, termikus, kémiai vagy biológiai eljárásokkal, tulajdonságainak olyan megváltozása érdekében, amely a hulladék mennyiségének vagy környezetre gyakorolt hatásának csökkenését eredményezi.
(6) A települési szilárd és folyékony hulladék kezelésének közegészségügyi feltételeit külön jogszabály határozza meg.
15. § Az ingatlantulajdonos az ingatlanán keletkező vagy onnan származó települési folyékony hulladékot az e rendeletben, valamint a külön jogszabályban meghatározott műszaki és közegészségügyi előírások, illetve az ingatlan tulajdonosára vonatkozó hatósági előírások szerint köteles gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére jogosult hulladékkezelőnek átadni.
19. § (1) A közszolgáltatás keretében a közszolgáltatónak az ingatlantulajdonostól, a gyűjtés helyéről
a) a települési szilárd hulladékot a környezetvédelmi és a közegészségügyi követelményeknek megfelelően, rendszeresen, az önkormányzat rendeletében meghatározott gyakorisággal,
b) a települési folyékony hulladékot az ingatlantulajdonos előzetes bejelentése alapján, az ideiglenes tárolásra szolgáló létesítmény kapacitásától függően
kell elszállítani.
28. § (3) A felülvizsgálati dokumentációt, beleértve a környezetvédelmi és közegészségügyi követelményeket elemző intézkedési tervet, 2002. december 31-ig az üzemeltető köteles a környezetvédelmi hatóságnak benyújtani.

A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény
3. § (1) E törvény rendelkezéseivel összhangban külön törvények rendelkeznek, különösen:
m) a hulladékokról,
p) érintett önkormányzat: az a települési önkormányzat, amely az adott környezethasználat hatásterületén illetékességgel rendelkezik;
10. § (1) Az állami szervek, a helyi önkormányzatok, a természetes személyek és szervezeteik, a gazdálkodást végző szervezetek és mindezek érdekvédelmi szervezetei, valamint más intézmények együttműködni kötelesek a környezet védelmében. Az együttműködési jog és kötelezettség kiterjed a környezetvédelmi feladatok megoldásának minden szakaszára.
30. § (1) A hulladékok környezetre gyakorolt hatásai elleni védelem kiterjed mindazon anyagokra, termékekre - ideértve azok csomagoló- és burkolóanyagait is -, amelyeket tulajdonosa eredeti rendeltetésének megfelelően nem tud, vagy nem kíván felhasználni, illetve, amely azok használata során keletkezik.
(2) A környezethasználó köteles a hulladék kezeléséről (ártalmatlanításáról, hasznosításáról) gondoskodni.
37. § (1) A környezet védelmének jogi szabályozását, a környezet védelmével összefüggő jogok és kötelezettségek megállapítását és megtartásuk ellenőrzését, a környezet védelmének tervezését és irányítását az állam és a helyi önkormányzat szervei látják el.
(2) Az állam biztosítja a környezet védelméhez fűződő állampolgári jogok és a más államokkal vagy nemzetközi szervezetekkel kötött környezetvédelmi egyezmények, szerződések érvényesülését.
46. § (1) A települési önkormányzat (Budapesten a Fővárosi Önkormányzat is) a környezet védelme érdekében
a) biztosítja a környezet védelmét szolgáló jogszabályok végrehajtását, ellátja a hatáskörébe utalt hatósági feladatokat;
c) a környezetvédelmi feladatok megoldására önkormányzati rendeletet bocsát ki, illetőleg határozatot hoz;
d) együttműködik a környezetvédelmi feladatot ellátó egyéb hatóságokkal, más önkormányzatokkal, társadalmi szervezetekkel;

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIII. törvény 
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
21. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélőn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni.
(2) Az érintett szerv a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost.