OBH 1799/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Juhász Zoltán 
Az eljárás megindulása
A panaszos (több érintett ingatlantulajdonos nevében, akik a közeli hozzátartozói) beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, amelyben sérelmezte a Nyírségi Vízgazdálkodási Társulat (továbbiakban: Társulat) több ingatlantulajdonost is érintő eljárását. Kifogásolta, hogy bár az általuk birtokolt erdőterületen belvízveszély nem áll fenn, ezért érdekeltség nem állapítható meg a vízitársulati tagság tekintetében, azonban mégis kivetésre kerül az érdekeltségi hozzájárulás, amelyet az illetékes Polgármesteri Hivatal adók módjára hajt be. Panaszos sérelmezte azt is, hogy a Társulat a levélben történt megkeresésekre nem válaszolt egyetlen esetben sem.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.
A megállapított tényállás
A panaszos, valamint a Társulat által – megkeresésemre – rendelkezésre bocsátott iratok alapján megállapítható, hogy a Társulat (ugyanezen a néven) 1977. február 15-én alakult eredetileg meg, majd a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény (továbbiakban: Vgtv.) és a vízgazdálkodási társulatokról szóló 160/1995 (XII. 26.) számú Kormányrendelet alapján, s annak megfelelően a Társulat Küldöttgyűlése 1996. november 28-án állapította meg az Alapszabályt, amely 2000. május 22-én került módosításra, s ugyancsak ekkor került sor az egységes szerkezetbe foglalásra is. A Társulat a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróságon, mint Cégbíróságon szabályszerűen be van jegyezve, cg.: 1600003 cégjegyzékszám alatt.
A panaszos által képviselt személyek több esetben fordultak levéllel a Társulathoz, azonban – állítása szerint – válasz egyszer sem érkezett. A panaszos két esetben kereste meg a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Földművelésügyi Hivatalát (továbbiakban: FVM Hivatal) az üggyel kapcsolatban. Az FVM Hivatal mindkettő alkalommal válaszolt, először a jogszabályi hátteret ismertetve tájékoztatást adott a Társulat, illetve általában véve a vízgazdálkodási társulatok működéséről. Ezt követően pedig – az ismételt beadványra tekintettel – tájékoztatást kért a Társulattól, s megállapította, hogy a levelet aláíró panaszos terhére nem történt érdekeltségi hozzájárulás kivetés, mivel erdőterületének nagysága nem éri el az 1 ha-t, mely a hozzájárulás megfizetésének minimális alapja.
Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához írott levelében azonban kifejtette, hogy az érintett területen általános jellegűnek tekinti a problémát, amely szerint a panasszal érintett ingatlantulajdonosok által birtokolt erdőterületen belvízveszély nem áll fenn, ezért érdekeltség nem állapítható meg a vízitársulati tagság tekintetében, azonban mégis kivetésre kerül az érdekeltségi hozzájárulás, amelyet az illetékes Polgármesteri Hivatal adók módjára hajt be. Panaszos a Társulat hallgatását is sérelmezte, mivel az általa képviselt személyek nem kaptak választ leveleikre.
A Társulat állítása szerint azonban panaszos közvetlenül nem fordult hozzájuk, illetve az ügyben szereplő, a panaszos által képviselt személyektől származó leveleket (melyek feladásának tényét feladóvevények bizonyítják) nem kapták meg, kizárólag arról volt tudomásuk, hogy az FVM Hivatalt kereste meg a panaszos többször, amely saját ügykörében járt el.
Az ügy jogszabályi háttere mellékletként csatolva
Alkotmánybírósági határozatok:
Az Alkotmánybíróság 5/1993. (II.12) AB és 26/2001. (VI. 29.) AB határozatai 
Az érintett alkotmányos jogok 
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése: A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
A vizsgálat megállapításai
A vízgazdálkodásról szóló Vgtv. és a vízgazdálkodási társulatokról szóló 160/1995. (XII. 26.) számú Kormányrendelet idézett rendelkezései alapján a vízgazdálkodási közfeladatok megoldásának céljából vízitársulat létrehozására is lehetőség van. A Vgtv. 34. § (4) bekezdése szerint a társulat tagjai az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező vagy az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok. Az idézett jogszabályi szabályozás szerint a szabályosan megalakult vízitársulat érdekeltségi területén levő ingatlantulajdonosok, illetve az ingatlant más jogcímen használók taggá válnak akaratuktól függetlenül. Ennek a szabályozásnak az indoka, hogy a társulatok fontos közfeladatot látnak el, amelynek elvégzése közérdek. A költségek fedezetéhez minden tag köteles hozzájárulni. Jelen esetben a társulat érdekeltségi területe az a terület, amelyről a vizek természetes úton a társulat kezelésében vagy tulajdonában lévő vízfolyásokba, tavakba, vízi létesítményekbe jutnak, illetve elvezethetők és amely területek felszín alatti vagy felszíni vizeire a társulati közcélú vízimunkák, megépített vízi létesítmények hatást gyakorolnak. E meghatározás a Társulat Alapszabályában a Vgtv. 1. számú mellékletének 7. pontja alapján szerepel, amely meghatározza az érdekeltségi terület fogalmát. Érdekelt az a természetes vagy jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki/amely az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkezik, illetve ingatlant használ. Ezek a személyek, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok a korábban leírtak szerint akaratuktól függetlenül a Társulat tagjaivá válnak, a Társulat által kivetett, adók módjára behajtható érdekeltségi hozzájárulás megfizetésének kötelezettsége őket is terheli. Ezt a megoldást a jog kényszertagságnak nevezi. A fenti jogszabályoknak megfelelően létrejött vízitársulat jogszabálysértőnek tartott határozatait a bíróság előtt lehet megtámadni.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának eljárási lehetőségeit az 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése határozza meg. Ez alapján a hatóság, valamint közszolgáltatást végző szerv eljárása, határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság (közszolgáltató) intézkedésének elmulasztása miatt bekövetkező alkotmányos sérelem vagy ennek közvetlen veszélye esetén rendelkezik hatáskörrel vizsgálat indítására az állampolgári jogok országgyűlési biztosa, de csak abban az esetben, ha a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát –  már  kimerítették, illetve jogorvoslatra nincsen mód.
Az Alkotmánybíróság 5/1993. (II. 12.) AB és 26/2001. (VI. 29.) AB határozataiban a vízgazdálkodási társulatokra vonatkozó korábbi, illetve a jelenleg hatályos jogszabályok egyes szakaszait kifogásoló beadványokra kifejtette a vízgazdálkodási társulatok jogi jellegére vonatkozó álláspontját. Ezek szerint a „vízgazdálkodási társulat nem közigazgatási szerv”, valamint „nem közigazgatási ügy intézésére feljogosított más szerv”. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a társulat és a társulati tag között polgári jogi jogviszony áll fenn. Ennek megfelelően a vitás esetekre a törvényi szabályozás nem az államigazgatási jogorvoslati utat biztosítja, hanem a bírósági felülvizsgálat lehetőségét. 
	Azonban vízitársulat esetén a Vgtv. 35. § (1) bekezdésének b) pontja értelmében a társulat helyi vízrendezési és vízkár-elhárítási feladatokat lát el, illetve ugyanezen szakasz (2) bekezdése alapján közcélú mezőgazdasági vízhasznosítási létesítményeket hozhat létre, továbbá azokhoz kapcsolódó talajjavítási tevékenységet, nem közműves vízszolgáltatást végezhet, az alapszabályban meghatározott közfeladatait elősegítő vállalkozási tevékenységet is folytathat. Ezek alapján, tevékenységénél fogva, a vízitársulat közszolgáltatónak minősülhet.
Figyelemmel azonban a jogszabályi rendelkezések jellegére, megállapítható, hogy a Társulat megalakításával, az érdekeltségi hozzájárulás meghatározásával kapcsolatos határozatok jogszerűségének vizsgálata a polgári bíróságra tartozik. A konkrét ügyet a korábbi gyakorlatnak megfelelően csak abban a körben vizsgáltam, hogy a Társulat tájékoztatási kötelezettségének megfelelően eleget tett-e, a bírói út igénybevételének lehetőségét – megfelelő formában – az érdekeltek tudomására hozta-e. A Társulat megkeresésemre elküldte Alapszabályát, illetve azt a formanyomtatványt, amelyet évente minden társulati tag megkap. Ezekből a dokumentumokból megállapítható, hogy a Társulat tájékoztatási kötelezettségének általánosságban megfelelően eleget tesz.
A Társulat által az érdekelteknek megküldött érdekeltségi hozzájárulásról szóló formanyomtatvány tartalmazta a tájékoztatást arról, hogy mely jogszabályok alapján kötelesek az érdekeltségi hozzájárulást megfizetni. Az értesítés tájékoztatott arról, hogy az érdekelt kérheti a társulat határozatainak, így a megállapított érdekeltségi hozzájárulásnak a bírói felülvizsgálatát is. A becsatolt értesítési másolatból megállapítottam, hogy a társulat a vízgazdálkodási társulatokról szóló 160/1995. (XII. 26.) Kormányrendeletben írtak szerint tájékoztatta az érdekelteket. A formanyomtatvány részletesen ismerteti a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket, illetve a Társulat működésének célját és okát.
	A konkrét ügyben a panaszos által képviseltek ajánlott levelekkel fordultak a Társulathoz (ezt feladóvevénnyel igazolta is a panaszos), azonban állítása szerint választ nem kaptak. A Társulat állítása szerint a szóban forgó leveleket nem kapták kézhez. Tekintettel arra, hogy nem tértivevénnyel történt a levelek küldése, az, hogy a levelek átvétele megtörtént-e, avagy nem, bizonyíthatatlan. Felhívom a figyelmet arra, hogy az országgyűlési biztos olyan alakszerű bizonyítási eljárást, amely bíróság, illetve más hatóság előtt lehetséges, nem végezhet.
A Társulat működése során a vitás kérdések rendezése, az Alkotmánybíróság által kifejtetteket is figyelembe véve, bírósági úton történhet. A Társulat cégbírósági bejegyzéssel jön létre, felette törvényességi felügyeletet a Cégbíróság gyakorol.
A vízgazdálkodási társulatokra vonatkozó jogszabályi rendelkezések  alkotmányellenességének vizsgálata, a mellékletben idézett jogszabályhelyek alapján, az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik.
A vizsgálat az ügyben, az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot nem tárt fel, mivel a Társulat tájékoztatási kötelezettségének általánosságban megfelelően eleget tett, ezért a vizsgálatot ajánlás nélkül lezártam.

Budapest, 2003. november 27.

Lenkovics Barnabás
Melléklet:
•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról ( Obtv) 
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
•	1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról
8. § (1) A közérdek mértékét meghaladó, illetve a 7. §-ban nem említett tevékenység - vízimunka, vízilétesítmény építése - többletköltségeit az igénylők kötelesek megtéríteni. 
(2) A helyi közcélú vízilétesítmények, illetve a közcélú vízimunkák költségeit, vízitársulat esetén a tagok a társulati érdekeltségi szabályok szerint, vízitársulat hiányában az érdekeltek érdekeltségük arányában kötelesek viselni (közcélú érdekeltségi hozzájárulás). 
(3) Vízitársulat hiányában a (2) bekezdés szerinti költségeket az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezései szerint lefolytatott eljárásban hozott határozatával érdekeltségük arányában az érdekeltekre a jegyző veti ki. 

A vízgazdálkodási társulatok 
34. § (1) A vízgazdálkodási közfeladatok az e törvényben meghatározott feltételek szerint létrehozott vízgazdálkodási társulatok (a továbbiakban: társulat) útján is elláthatók. 
34. § (2) A társulat jogi személyiséggel rendelkező gazdálkodó szervezet, közfeladatai jellegétől függően víziközmű-társulat, illetve vízitársulat. A társulat létrehozására, szervezetére, működésére, megszűnésére, egyesülésére, illetve szétválására, valamint választott tisztségviselőinek felelősségére - az e törvény eltérő rendelkezése hiányában - a gazdasági társaságokról szóló törvény általános részének rendelkezéseit kell alkalmazni. 
 
34.§ (3) A társulat az e törvényben meghatározott közfeladatait szolgáló tevékenységét az érdekeltségi területén végzi. 
(4) A társulat tagjai az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező vagy az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok. 
(5) A társulat tagjai kötelesek a társulat közfeladatai ellátásának költségeihez az érdekeltségi egység arányában hozzájárulni. 
 
35. § (1) A társulat közfeladatként: 
	…
b) vízitársulat esetén helyi vízrendezési és vízkár-elhárítási feladatokat lát el.
(2) A vízitársulat közcélú mezőgazdasági vízhasznosítási létesítményeket hozhat létre, továbbá azokhoz kapcsolódó talajjavítási tevékenységet, nem közműves vízszolgáltatást végezhet, az alapszabályban meghatározott közfeladatait elősegítő vállalkozási tevékenységet is folytathat.
(3) A vízitársulat olyan vállalkozásban vehet részt, amelyben felelőssége nem haladja meg vagyoni hozzájárulásának mértékét.

A társulat megalakulása 
36. § (1) A társulat akkor jön létre, ha az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező, illetve az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyeknek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságoknak (a továbbiakban: tagoknak) az érdekeltségi egység aránya szerint számított többsége az alakuló közgyűlésen 
a) elhatározza a társulat megalakulását, 
b) elfogadja a társulat alapszabályát, és 
c) megválasztja a társulat testületi vezető szerveit és tisztségviselőit. 
(2) A társulat megalakításához az alakuló közgyűlésen a tagok érdekeltségi egység szerint számított legalább kétharmados többségének döntése szükséges. 
(3) A társulat megalakulását szervező bizottság készíti elő. 
37. § (1) A társulat alapszabályában meg kell határozni: 
a) nevét, székhelyét; 
b) feladatát és ezzel összefüggésben azt, hogy vízitársulatként vagy víziközmű-társulatként működik-e; 
c) tevékenységi körét; 
d) érdekeltségi területét (helyszínrajzi ábrázolással); 
e) a tagok jogait és kötelességeit; 
f) a társulati érdekeltségi egységet, a tagok érdekeltségi hozzájárulásának szabályait; 
g) a társulat gazdálkodására (üzemi tevékenységére), vezető beosztású dolgozóira, testületi szerveire vonatkozó általános szervezeti és működési szabályokat, valamint a vízitársulat vállalkozási tevékenységének kereteit; 
h) a társulat képviseletének módját; 
i) mindazt, amit jogszabály alapján az alapszabály rendez vagy a taggyűlés szükségesnek tart. 
(2) A társulat tagjainak nevét, lakóhelyét, székhelyét az alapszabály mellékletében kell meghatározni, és az alapszabállyal egy időben a cégbírósághoz benyújtani. 
(3) A társulat alapítását az alapszabály elfogadásától számított 30 napon belül az intézőbizottságnak cégbejegyzés és közzététel végett be kell jelentenie a cégbíróságnál. 
(4) A társulat a cégjegyzékbe történő bejegyzéssel jön létre. 
41. § (1) A társulat a tagok érdekeltségi hozzájárulásából (a továbbiakban: hozzájárulás), valamint az érintett helyi önkormányzat és az állam költségvetési, illetve egyéb támogatásaiból, továbbá vízitársulat esetén a vállalkozásból származó eredményéből látja el a közcélú feladatait. 
(2) A hozzájárulás adók módjára behajtható köztartozás. A hozzájárulás mértékét a taggyűlés állapítja meg. A taggyűlés az alapszabályban meghatározott feltételek szerint a hozzájárulás mértékét mérsékelheti, illetve megfizetését meghatározott időre felfüggesztheti. A hozzájárulást - ha az alapszabály kivételt nem tesz - a tagok pénzben kötelesek teljesíteni. 
(3) A társulat tagja a vele szemben megállapított hozzájárulás felülvizsgálatát a taggyűlési határozat közlésétől számított 30 napon belül a bíróságtól kérheti. 

1. számú melléklet az 1995. évi LVII. törvényhez 
6. érdekelt: az a természetes vagy jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki/amely az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkezik, illetve ingatlant használ; 

7. érdekeltségi terület:
b) vízitársulat esetén azt a területet, amelyről a vizek természetes úton a befogadóba (mások tulajdonában lévő vízfolyásokba, tavakba, vízilétesítményekbe) jutnak, illetve elvezethetők - ide nem értve az e törvény 2. és 3. számú melléklete szerinti vizekkel, vízilétesítményekkel való közvetlen kapcsolatot - és amely területek felszín alatti vagy felszíni vizeire a társulati közcélú vízimunkák, megépített vízilétesítmények hatást gyakorolnak;

a vízgazdálkodási társulatokról szóló 160/1995. (XII. 26.) Korm. rendelet 
13. § (1) Az alapszabály szerinti érdekeltségi hozzájárulás alapját jelentő érdekeltségi egység
	b) vízitársulat esetén az érdekeltségi terület - hektárban meghatározott - egységnyi része.
(2) Az érdekeltségi hozzájárulás mértékét az alapszabályban meghatározott érdekeltségi egységre eső hozzájárulásnak és az érdekeltségi egységek számának a szorzata adja. Az érdekeltségi hozzájárulással kapcsolatos taggyűlési határozatról a tagot az intézőbizottság elnöke írásban értesíti. Az értesítésben meg kell jelölni: 
a) a fizetési kötelezettség jogalapját; 
b) a taggyűlési határozat számát; 
c) az érdekeltségi egységre eső hozzájárulás mértékét; 
d) a tag érdekeltségi egységeinek számát; 
e) az érdekeltségi hozzájárulás összegét; 
f) a befizetés módját; 
g) a befizetés határidejét; 
h) a befizetés elmulasztásának jogkövetkezményeit; 
i) a jogorvoslati lehetőséget. 
•	1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA 
32/A. § (1) Az Alkotmánybíróság felülvizsgálja a jogszabályok alkotmányosságát, illetőleg ellátja a törvénnyel hatáskörébe utalt feladatokat. 
(2) Az Alkotmánybíróság alkotmányellenesség megállapítása esetén megsemmisíti a törvényeket és más jogszabályokat. 
•	1989. évi XXXII. törvény az Alkotmánybíróságról 
1. § Az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik: 
a) a már elfogadott, de még ki nem hirdetett törvény, az Országgyűlés ügyrendje és a nemzetközi szerződés egyes rendelkezései alkotmányellenességének előzetes vizsgálata; 
b) a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányellenességének utólagos vizsgálata; 
c) a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálata; 
d) az Alkotmányban biztosított jogok megsértése miatt benyújtott alkotmányjogi panasz elbírálása; 
e) a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megszüntetése; 
f) az állami szervek, továbbá az önkormányzat és más állami szervek, illetve az önkormányzatok között felmerült hatásköri összeütközés megszüntetése; 
g) az Alkotmány rendelkezéseinek értelmezése; 
h) eljárás mindazokban az ügyekben, amelyeket törvény a hatáskörébe utal.