Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1725/2003. számú ügyben

Előadó: dr. Szilágyi Júlia

A vizsgálat megindulása
A panaszos a szentesi Pszichiátriai Ápoló Otthonban tapasztalt visszaéléseket sérelmezte. Állítása szerint, mióta új igazgatója van az otthonnak indokolatlan elbocsátások történtek, más dolgozóknak önkényesen csökkentették a bérét. A dolgozókat kötelezték arra, hogy az otthonban étkezzenek, vagyis szándékuk ellenére meg kell fizetniük az étkezés térítési díját. Beadványában kifogásolta a munkakörülményeket is, melyek véleménye szerint ártalmasak az egészségre. Említette a zsúfoltságot is, és azt, hogy a betegek télvíz idején ruha nélkül várakoznak a fürdetésre a huzatos folyosón. 
Tekintettel arra, hogy a beadványában megfogalmazott kifogások felvetették, mind az otthonban dolgozók, mind az ellátottak alkotmányos jogai sérelmének gyanúját, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdés alapján vizsgálat rendeltem el. Ezzel egyidejűleg az Obtv. 18. § (3) bekezdése alapján felkértem a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét az intézmény szakmai előírásoknak, jogszabályoknak megfelelő működésének soron kívüli ellenőrzésére.

A vizsgált alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya 
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. (2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével (…) valósítja meg.
70/E. § A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. (2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
1992. évi XXXIII. törvény a közalkalmazottak jogállásáról
1995. évi CXVII. Törvény a személyi jövedelemadóról
188/1999. (XII: 16.) Korm. rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről
9/1999. (XI. 24.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevételéről
1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
60/2003. (X. 20.) ESZCSM rendelet az egészségügyi szolgáltatások nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételekről

A vizsgálat megállapításai
A Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője felkérésemnek eleget téve soron kívüli vizsgálat keretében mérte fel az intézmény helyzetét, és a vizsgálat eredményéről írásban tájékoztatott. A vizsgálatba bevonta a megyei módszertani intézet igazgatóját, az ÁNTSZ Csongrád Megyei Intézetének igazgatóját, valamint az Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Felügyelőség Csongrád Megyei Felügyelősége munkatársait.
A vizsgálat megállapításai szerint:
1.	Az otthon ideiglenes működési engedéllyel rendelkezik, amely 2008. 12. 31-ig szól. Az ideiglenes működési engedély oka az intézmény személyi, tárgyi feltételeinek hiányosságai, továbbá a csak részben érvényesülő szakmai követelmények. A fenntartó (Csongrád Megyei Önkormányzat) részére előírták került a működési engedélyben, hogy 2004. és 2005. év folyamán a hiányzó személyi, 2006. és 2007. során a hiányzó tárgyi feltételek biztosítását kell megoldania. 
2.	A tárgyi feltételek hiányosságaival kapcsolatban a vizsgálat a következőket rögzítette: „Az intézmény épületének építészeti megoldásai nem teszik lehetővé az akadálymentes közlekedést. Az udvari járdák bizonyos helyeken balesetveszélyesek. Az intézmény bútorzata és berendezései, felszerelési tárgyai részben felelnek meg az ellátottak életkori sajátosságainak, egészségi és mozgásállapotának.  A bútorzat a lakószobák többségében elhasznált állapotú. Zárható szekrény nem biztosított minden ellátott részére, ezzel sérülnek a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 94/E. § (7) bekezdésben előírt ellátotti jogok. Eszerint az intézményvezetőnek gondoskodnia kell az ellátást igénybe vevők intézménybe bevitt vagyontárgyainak, személyes tárgyainak és értékeinek megfelelő és – szükség esetén – biztonságos elhelyezéséről.” A falak repedezettek, az épület falazata megnyílt. Az intézményben a lakószobák zsúfoltak, kettő-tíz ágyasak. Házaspárok (élettársak) elhelyezésére nincs lehetőség. Egy ellátottra 4,5 nm-nyi terület jut. Nővérhívó készülék nincs felszerelve. A rendelkezésre álló kádak/tusolók száma nem éri el az SzCsM rendelet előírásait. A közösségi helyiségek többsége nem került kialakításra – például a férfiosztályon egyáltalán nincs az intézmény jellege szerinti közösségi együttlétre szolgáló helyiség, társalgó. Az intézményi alapterület szűk. A fentiek hiánya veszélyezteti a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 54. §-ában előírt mentálhigiénés ellátásra vonatkozó feladatok teljesítését.
3.	Az intézmény működésének tárgyi feltételei pozitív irányban változtak a 2003. évi vizsgálathoz képest; a legnagyobb létszámú (13 fős) lakószobát leválasztották két hatágyas lakószobára; nyolc ágyat kicseréltek, további tíz cseréjét tervezik; külön orvosi rendelő került kialakításra; a lakószobákat kifestették és díszítették; éjjeli szekrények kerültek beszerzésre; egy négyágyas lakószobában kialakították az akadálymentes közlekedés feltételeit, fürdőszobával és illemhellyel; asztalokat, kerti bútorokat vásároltak, beszélgető sarkokat alakítottak ki a foglalkoztatókban; a konyhában HACCP rendszert építettek ki.
4.	A fürdetéssel kapcsolatos panasz vonatkozásában a vizsgálat a következőket állapította meg: „Az intézményben fürdetési rend szerint zajlik a napi tisztálkodás. A szűk fürdőben egyszerre több ellátott várakoztatására nincs lehetőség, és az is tény, hogy egy férfi és egy női fürdőszoba az udvarra nyílik, így az ellátottaknak fürdés után az udvaron kell közlekedniük. A női fürdőben az öltöztető helyiségként szolgáló előtér mindkét oldaláról nyitott, függönnyel ellátott: az egyik oldalon szobára, a másikon folyosóra nyílik. A helyiség szűkössége miatt nem lehetett ajtót felszerelni, megoldást jelenthetne egy harmonika ajtó elhelyezése. A leírt hiányosságok felvetik az ellátást igénybevevőket megillető alkotmányos jogok sérelmét, az élethez, emberi méltósághoz, a testi épséghez, valamint a testi-lelki egészséghez fűződő jogok vonatkozásában”. A fentiek miatt a vizsgálatot végző felkérte a fenntartót arra, hogy a Szt. 94/E § (4) bekezdésben előírt ellátotti jogok érvényesülése érdekében szüntesse meg a függönnyel elválasztott, lényegében nyitott fürdetési lehetőséget a női fürdőben, a férfifürdőben az illemhely és a fürdő egy légtérben történő elhelyezését. A megtett intézkedésekről a jegyzőkönyv kézhezvételétől számított 30 napon belül tájékoztatást kért a vizsgálatot folytató közigazgatási hivatal.
5.	A vizsgálat felhívta a fenntartó figyelmét a megoldatlan portaszolgálatra is. Az intézményben az ellátottak látják el a portaszolgálatot reggel 6 órától este 6 óráig. Nem biztosított ez által maradéktalanul a Rendelet 41. § (1) bekezdés előírása, mely szerint a bentlakásos intézményben biztosítani kell a napi huszonnégy órás szolgálatot, a folyamatos működéshez szükséges személyi és tárgyi feltételeket. A vizsgálat a megtett intézkedésekről 30 napon belüli tájékoztatást kért a fenntartótól.
6.	A megyei módszertani intézet véleménye alapján a szakmai tevékenység hiányosságai a következők: A közösségi helyiségek hiánya veszélyezteti a Rendelet 54. §-ában előírt mentálhigiénés ellátásra vonatkozó feladatok teljesítését. A rendelkezésre álló kádak/tusolók száma nem éri el a Rendeletben előírt mértéket, cseréjük indokolt, elhelyezésük sérti az ellátotti jogokat. A lakószobák túlzsúfoltak, az intimitás nincs biztosítva. Az intézmény helyiségei kedvezőtlen műszaki állapotúak. Az akadálymentes közlekedés feltételei nem biztosítottak. A járdák balesetveszélyesek.
7.	Az ÁNTSZ Csongrád Megyei Intézete, mint az ellenőrzésben részt vevő szakhatóság megállapította, hogy az intézményben az orvosi rendelő felszereltsége megfelel az egészségügyi szolgáltatások nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételekről szóló 60/2003. (X. 20.) ESZCSM rendeletben (a továbbiakban: ESZCSM rendelet) foglaltaknak. Közegészségügyi szempontból az általános rend és tisztaság megfelelő, azonban az ellátottak elhelyezésében zsúfoltság tapasztalható, a kialakított elkülönítő helyiséget is lakószobának használják. A dolgozók részére nemenként biztosított az öltöző, azonban ezekben is zsúfoltság tapasztalható.
8.	A vizsgálatban részt vett az Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Felügyelőség Csongrád Megyei Felügyelősége is. Vizsgálatuk a munkabiztonság és a munkaügy területére terjedt ki, mely területen egy szabálytalanságot találtak, ez az éjszakai pótlék körét érintette. Észrevételeikről határozatot adnak ki, melyben felszólítják az intézményt a feltárt hiányosság megszüntetésére.
9.	Az esetleges indokolatlan elbocsátások, megvont munkaköri pótlékok vagy önkényesen csökkentett munkabérek ügyében folytatott vizsgálat a következőket állapította meg: Az intézmény jelenlegi igazgatója 2002. 10. 04-től dolgozik az otthonban. Ettől a dátumtól kezdődően 29 dolgozó jogviszonya szűnt meg. A jogviszonyok megszűnésének okai a következők voltak: nyugdíjazás 11 fő; közös megegyezéssel 10 fő (ebből 1 fő ellen fegyelmi eljárás indult, 9 fő más munkahelyet talált); határozott idejű szerződés 6 fő; próbaidő alatt azonnali hatállyal 1 fő; felmentés 1 fő (fenntartói döntés létszámcsökkentésről). A közölt adatokból nem állapítható meg, hogy melyik alkalmazott elbocsátása, illetve munkaviszonyának megszűnése volt „indokolatlan”. Adott esetben, amennyiben a (volt) dolgozó sérelmezi elbocsátásának körülményeit, úgy érdekeit munkaügyi bíróság előtt kísérelheti meg érvényesíteni.
10.	A dolgozók kötelező intézményi étkezése vonatkozásában a következők kerültek megállapításra: A munkáltató szociális és jóléti juttatásainak, szolgáltatásainak a körét, feltételeit a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény nem határozza meg. A kollektív szerződés vagy a munkáltató mérlegelési jogkörében határozhatja meg, hogy a közalkalmazottnak milyen szociális és jóléti szolgáltatásokat, juttatásokat és hozzájárulásokat biztosít. A fenntartó körlevelet adott ki, melyben az intézmények vezetőitől azt kérte, ha az intézményben saját konyha működik, akkor meleg étel biztosítását tervezzék a dolgozók részére. Ennek megfelelően, az általános gyakorlat az, hogy étkezési utalvány biztosítására csak kivételesen, orvosi igazolás alapján kerül sor, melynek értéke 3500 Ft. Az intézményben meleg ételt havi 4000 Ft. értékben biztosítanak a dolgozók részére. A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény rendelkezése értelmében magánszemély egy adott hónapban csak egyféle kedvezményt vehet igénybe. A fentiek értelmében az intézmény vezetője a fenntartói körlevélben foglaltak szerint járt el, amikor „kötelezővé tette” az intézményen belül biztosított meleg étkezést. 
11.	A személyi feltételek érvényesítésének vonatkozásában a vizsgálat a következőket állapította meg: „Az intézményben alkalmazott szakmai létszám vizsgálata során megállapítottam, hogy az nem felel meg a Rendelet 2. számú mellékletében előírtaknak. Egy fő szakképzett intézményvezető, egy fő intézményvezető ápoló (2005. júliusában lesz szakképzett), két fő osztályvezető ápoló (szakképzettségük szakirányú szakképzettség hiányában fogadható el, egyikük beiskolázott), 22 fő ápoló, szociális gondozó (egy szakképzetlen), két mentálhigiénés munkatárs és két fő foglalkoztatásvezető-szervező (egy fő szakképzetlen, de beiskolázott). Ez a szakmai létszám nem felel meg a Rendelet 2. számú mellékletében előírtaknak, továbbá a működési engedélyben leírtaknak sem.” Tekintettel arra, hogy a fenntartó 2005. februárjában elrendelte az ápolói létszám egy fővel történő csökkentését, így az ápoló-gondozó létszám a működési engedélyben előírt 23 főről (97 férőhelyre vetítve) 22 főre csökkent. A szakképzettségi feltételek megfelelnek az SzCsM rendelet 6. § (1) bekezdése előírásainak: eszerint szakosított ellátást biztosító intézményben, az ellátásban részesülő személyekkel közvetlenül foglalkozó dolgozók legalább 80 %-nak kell szakképzettnek lennie. A szakképzettség aránya az intézményben 86%.” A fentiek alapján a vizsgálatot végző közigazgatási hivatal vezetője felkérte a fenntartót, hogy a vizsgálati jegyzőkönyv kézhezvételétől számított harminc napon belül nyilatkozzon arról, hogy milyen módon kívánja biztosítani a működési engedélyben leírt feltételeket az ápolói, gondozói létszám vonatkozásában.
12.	A Szt. 99. § bekezdéseiben foglalt kötelezettségének a fenntartó eleget tesz, az intézményben működik Érdekképviseleti Fórum. Az Érdekképviseleti Fórum szabályzatában szó szerint szerepelnek a Szt. 9. § (3) bekezdésében foglaltak, melyek meghatározzák az ÉF összetételét és létszámát, azonban a szabályzatból nem derül ki egyértelműen, hogy a 97 fő ellátottat gondozó intézményben pontosan hány tagja van az ÉF-nak, illetve, hogy milyen az összetételük. A leírtak alapján a vizsgálat átdolgozásra és aktualizálásra javasolta az Érdekképviseleti Fórum szabályzatát az ellátotti létszámnak megfelelően.
13.	Az ellátás igénybevételének módjára és a tájékoztatási kötelezettségre vonatkozó, az Szt. 94/A., 95-96. §-aiban megjelenő előírások csak részben érvényesülnek az intézményben. A fenntartó megállapodást köt az ellátottakkal a beköltözéskor, ez azonban nem felel meg maradéktalanul az Szt. 94/B. §-a és a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevételéről szóló 9/1999. (XI. 24.) SzCsM rendelet (a továbbiakban: SzCsM rendelet) 14. § (2) bekezdése előírásainak. Az intézményvezető által bemutatott megállapodás nem tartalmazza a hivatkozott jogszabályhely 2. és 7. pontjaiban előírtakat, a 3. pontban előírtak közül a személyi térítési díj megállapítására vonatkozó szabályokat, továbbá az 5. pontban előírt, a megállapodás módosítására vonatkozó szabályokat összefoglalva. Ez utóbbiakat csak két, egymástól távol lévő tagmondatból lehet kikövetkeztetni. Ezért a vizsgálat vezetője felhívta a fenntartót a jogszabályi előírásoknak megfelelő megállapodás kidolgozására és a tervezet bemutatására.
Végül a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője tájékoztatott, hogy jelentését megküldte a fenntartónak és kérte, hogy a megállapított hiányosságokat a megjelölt határidőn belül szüntesse meg.

Összefoglalás
A Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal vizsgálati jelentése alapján megállapítom, hogy a szentesi Pszichiátriai Ápoló Otthonnal kapcsolatos panaszos beadványban foglaltak részben megalapozottak. A körülmények valóban veszélyeztetik a gondozottak emberi méltósághoz és lehető legmagasabb testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogainak érvényesülését.
A fentieken túl a vizsgálat olyan hiányosságokat is feltárt, melyekről a panaszos beadvány nem tett említést: ezek a személyi és tárgyi feltételek hiányosságai, a gondozási megállapodás hibái, valamint az Érdekvédelmi Fórum szabályzatában fellelhető hibák. 
A panaszos más észrevételei azonban – a dolgozók indokolatlan elbocsátásával, valamint a kötelező intézeti étkezéssel kapcsolatos kifogások – nem bizonyultak megalapozottaknak.
Tekintettel arra, hogy a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője felszólította az intézmény fenntartóját a feltárt hiányosságok orvoslására – egyrészt az ideiglenes működési engedély részét képező intézkedési tervben, másrészt a jelen vizsgálati jelentésben foglaltak által – további kezdeményezéssel nem élek.
Felkérem azonban a Szentesi Pszichiátriai Ápoló Otthon fenntartóját, hogy a vizsgálati jelentésben leírt hiányosságok felszámolására tett intézkedéseiről az országgyűlési biztost tájékoztassa.

Budapest, 2005. június 17.

Lenkovics Barnabás sk.