OBH 1364/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Juhász Orsolya
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában Pápa Város Önkormányzatának a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési helyi közszolgáltatásról és annak díjával kapcsolatos rendelet szabályozását sérelmezte. Azt kifogásolta, hogy a fizetendő díj során nem érvényesül a polgári jog azon általános elve, hogy a szolgáltatásnak és az érte járó díjnak arányosnak kell lennie. Aránytalanul magasnak tartja a 110 liter hulladék elszállításának megfelelő díj kiszabását.
Eljárásom során megkerestem az önkormányzat jegyzőjét, akitől a települési szilárd hulladék közszolgáltatás ellátására vonatkozóan kértem tájékoztatást.
A fentieken túl szükségessé vált Pápa Város Önkormányzata Képviselőtestületének a 11/2002. (IX.2.) sz. rendelettel módosított 32/2001. (XII.14) sz. rendeletének vizsgálata is.
A megállapított tényállás
Az önkormányzat a közszolgáltatást a Közszolg Kft. (a továbbiakban: Közszolgáltató) útján látja el.
A panaszos szerint egyszemélyes háztartásában keletkező hulladék éves mennyisége kb. 330 liter, míg az igénybe vehető legkisebb gyűjtőedény 110 liter, így évente 5720 liter elszállítását köteles megfizetni. Sérelmes a panaszosnak az is, hogy a közszolgáltatási díjat negyedévenként, utólag kell megfizetni. A panaszos választ kért arra is, hogy köteles-e szerződést kötni a Közszolgáltató a szolgáltatást igénybevevővel.
A jegyző az önkormányzati rendelet megküldésén túl levelében kifejtette, hogy a Közszolgáltató a rendeletnek megfelelően járt el, a rendelkezésre állást igazolta, a szolgáltatást felajánlotta, amit a jogszabályok értelmében az ingatlantulajdonos köteles igénybe venni. A Közszolgáltató a szolgáltatásról – a rendeletben foglalt díjszámítási elveknek megfelelően – valóban egyösszegű számlát bocsát ki a negyedév végén. A díjszámítás alapját a 110 literes űrméretű szabvány gyűjtőedény képezi, melynek tartalmát a szolgáltató hetente egy alkalommal előre meghirdetett időpontban elszállítja. Minderről a jegyző a panaszost 2003. január 22-én kelt levelében tájékoztatta.
Az ügy jogszabályi háttere
•	1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (a továbbiakban: Ptk.)
201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár.
(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné, a szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja.
226. § (1) Jogszabály meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit, és kimondhatja, hogy ezek a szerződésnek akkor is részei, ha a felek eltérően rendelkeznek.
•	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (a továbbiakban: Ötv.)
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: … a köztisztaság és településtisztaság biztosítása.
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
95. § A Kormány:
a) a belügyminiszter közreműködésével, a fővárosi, megyei közigazgatási hivatal vezetője útján biztosítja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzését;
98. § (2) A közigazgatási hivatal vezetője a fővárosban és a megyében
a) ellátja a helyi önkormányzatok, a helyi kisebbségi, valamint a kisebbségi települési önkormányzatok törvényességi ellenőrzését, a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnek kizárólag a jogszerűségét vizsgálhatja;
(3) A közigazgatási hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat
a) szervezete, működése, döntéshozatali eljárása,
b) döntései (rendelete, határozata),
99. § (1) A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében - határidő tűzésével - felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.
•	2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról (továbbiakban: Hgt.)
2. § (1) A törvény hatálya kiterjed
a) minden hulladékra;
12. § (1) A fogyasztó köteles a szervezett hulladékbegyűjtést - ideértve a szelektív hulladék-begyűjtési rendszereket is - igénybe venni.
13. § (1) A hulladék termelője, birtokosa a tevékenysége gyakorlása során keletkező, illetőleg más módon a birtokába kerülő hulladékot köteles gyűjteni, továbbá hasznosításáról vagy ártalmatlanításáról gondoskodni.
(2) A hasznosításra vagy ártalmatlanításra vonatkozó kötelezettségét a kötelezett
a) jogszabályokban meghatározott feltételekkel, megfelelő hasznosító vagy ártalmatlanító eljárás, berendezés, létesítmény alkalmazásával saját maga teljesíti, vagy
b) az erre feljogosított és engedéllyel rendelkező kezelőnek történő átadással, a kezelés költségeinek megfizetésével teljesíti.
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
(2) Gazdálkodó szervezet akkor köteles a közszolgáltatás igénybevételére, ha a gazdasági tevékenységével összefüggésben keletkezett települési hulladékának kezeléséről
a) a 13. §-ban foglaltaknak megfelelően nem gondoskodik, vagy
b) azon a településen, ahol a gazdálkodó szervezet települési hulladéka keletkezik, a közszolgáltatás keretében nyújtott települési hulladékkezelés - a környezetvédelmi felügyelőség által igazoltan - környezeti szempontból a 13. §-ban meghatározottaknál lényegesen kedvezőbb megoldással történik.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan,
a) a közszolgáltatás jellegét,
b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét,
c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit
külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.
26. § (1) A hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás.
(2) A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére.
(3) A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti.
(4) A szabályosan benyújtott igénylés alapján a települési önkormányzat jegyzője a külön jogszabályban meghatározottak szerint haladéktalanul intézkedik a díjhátralék és a felmerült költségek behajtása érdekében. A behajtott díjhátralékot a települési önkormányzat nyolc napon belül átutalja a közszolgáltatónak. Ha a köztartozás behajthatatlan, a települési önkormányzat - a feladathoz kötött állami támogatás terhére - a behajthatatlanság tényének megállapítását követő nyolc napon belül megtéríti a díjhátralékot a közszolgáltató részére.
•	242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól (a továbbiakban: kormányrendelet)
2.§ (2) Az önkormányzat képviselő-testülete rendeletében külön-külön határozza meg az általa szervezett, a települési szilárd, illetve folyékony hulladék (a továbbiakban együtt: települési hulladék) kezelésére irányuló közszolgáltatás díját.
(3) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díjmegállapításának ki kell terjednie a közszolgáltatás teljesítésének gyakoriságára és módjára, a teljesítés helyének, a díjfizetési feltételeknek és módoknak a megállapítására.
4. § (1) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díját az önkormányzat képviselő-testülete a rendeletében meghatározott közszolgáltatással arányosan állapítja meg.
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
7. § (1) A közszolgáltatási díj megállapítása - a díj kiszámítására vonatkozó előírások alapján - általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtételt a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott indokolt költségek, ráfordítások és a 6. § (3) bekezdése szerinti nyereség összege és a várható szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani.
(2) Az egységnyi díjtételek a következők:
a) a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja;
8. § (1) A 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egységnyi díjtétel megállapításakor figyelemmel kell lenni arra, hogy a gyűjtőedényzet az ingatlantulajdonos vagy a közszolgáltató tulajdona-e. Ha a gyűjtőedényt külön bérlettel a közszolgáltató biztosítja, annak költsége a díjtétel megállapításánál nem vehető figyelembe.
(4) A közszolgáltatási díjat a közszolgáltatás igénybe vevője - a teljesített közszolgáltatás alapján, számla ellenében - meghatározott időszakonként utólag köteles megfizetni.
(5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.
•	213/2001. (XI. 14.) Korm. rendelet a települési hulladékokkal kapcsolatos tevékenységek végzésnek feltételeiről
3.§ a) Települési szilárd hulladék:
aa) háztartási hulladék: az emberek mindennapi élete során a lakásokban valamint a pihenés, üdülés céljára használt helyiségekben és a lakóházak közös használatú helyiségeiben és területein, valamint az intézményekben keletkező,
ab) közterületi hulladék: közforgalmú és zöldterületen keletkező,
ac) háztartási hulladékhoz hasonló jellegű és összetételű hulladék: gazdasági vállalkozásoknál keletkező – külön jogszabályban meghatározott – veszélyesnek nem minősülő hulladék.
•	Pápa Város Képviselőtestületének 11/2002. (IX.2.) sz. rendelettel módosított 32/2001. (XII.14) sz. rendelete a települési hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési helyi közszolgáltatásról (a továbbiakban: Ör.) 
2. § (4) egyéb (nem háztartási) szilárd hulladék: az ingatlanon folytatott kereskedelmi, szolgáltató és egyéb gazdasági tevékenység során, továbbá a kereskedelmi tevékenység következtében az ingatlanon, valamint a közintézményekben keletkező háztartási hulladékhoz hasonló jellegű, rendszeres egyéb szilárd hulladék és alkalmi egyéb szilárd hulladék …
4. § (1) Az ingatlantulajdonos köteles a szolgáltató által nyújtott közszolgáltatást igénybe venni.
9. § (1) A jelen rendelet 2. §(4) bekezdésében meghatározott hulladék gyűjtésének, elszállításnak megszervezéséről és lebonyolításáról a közszolgáltatás keretében a szolgáltató gondoskodik.
•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény (a továbbiakban: Obtv.)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
20. § (1) Ha az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat alapján arra a megállapításra jut, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság fennáll, annak orvoslására - az érintett szerv egyidejű tájékoztatása mellett - ajánlást tehet a visszásságot előidéző szerv felügyeleti szervének. A felügyeleti szerv az ajánlás tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről az ajánlás kézhezvételétől számított harminc napon belül értesíti az országgyűlési biztost.
Az érintett alkotmányos jogok
•	1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
44/A § (2) bekezdése szerint a helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.
A vizsgálat megállapításai
A panasz és az Ör. megvizsgálását követően megállapítottam, hogy a rendelet szabályozása nem felel meg az arányosság követelményeinek. A rendelet csak egy űrmértékű – 110 literes – hulladékgyűjtő edény használatát rendeli alkalmazni, ezáltal szabályozásában figyelmen kívül hagyja a Hgt. illetve a kormányrendelet előírásait.
A két jogszabály követelménye, hogy a rendeletekben megállapított hulladékszállítási díj a Ptk.-ban kimondott szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányossága elvének megfeleljen. A Hgt. kimondja, hogy a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a kezelt hulladék mennyisége és minősége figyelembevételével kell megállapítani (25. § (1) b)). A kormányrendelet szerint a közszolgáltatási díj megállapítása egységnyi díjtételek meghatározásával történik, mely az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja (7. § (2) a)). 
A rendelet azonban azáltal, hogy a lakosság számára csak a 110 literes gyűjtőedény igénybevételét írja elő, nem differenciál a háztartásonként ténylegesen kitermelt hulladéknak megfelelő közszolgáltatási díj mértékében. Ez az oka annak, hogy ha egy háztartásban folyamatosan kevesebb, mint 110 liter hulladék keletkezik hetenként, ennek elszállítási díja ugyanannyi, mint 110 liter szemét esetében.
Az Alkotmánybíróság hulladékgazdálkodást érintő határozatai szerint az elszállított hulladék mennyiségének és az azért megállapított díjnak arányosnak kell lennie.
A 26/1997. (IV. 25.) AB határozat például hangsúlyozza, hogy "az önkormányzati rendeletalkotással szemben lényeges követelményként fogalmazható meg - más tényezők mellett -, hogy a közszolgáltatás díja az átalányjellegtől a ténylegesen ellátott szolgáltatás értékéhez közelítsen. (ABH 1997. 482, 486.) Az önkormányzatoknak a rendeletalkotás során ezt az elvet figyelembe kell venniük. A képviselő-testületek a szemétszállítási díj meghatározására irányuló szabályozás megalkotásakor kötelesek a szolgáltatási díj összegét a tényleges szemétkibocsátáshoz és az elszállított szemét mennyiségéhez kötni. Ez a kötelezettség közvetlenül a Ptk. 201. §-ából (szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányosságának elve) vezethető le".
Az 54/1998. (XI. 27.) AB határozat pedig elvi jelleggel hívta fel a figyelmet a következőkre: "A szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének tiszteletben tartása olyan alapvető követelmény az önkormányzatokkal szemben, amelyet a szemétszállítási díj meghatározására irányuló rendeletalkotásuk során maradéktalanul érvényesíteniük kell.”
Természetesen ez nem jelenti azt, hogy a közszolgáltató pontosan köteles lenne lemérni az ingatlanon keletkező hulladék mennyiségét, de azt igen, hogy - tekintettel az önkormányzatok lehetőségeire és teherviselő képességeire - törekedni kell a fenti elvek gyakorlati megvalósítására, pl. 60 literes űrtartalmú gyűjtőedények alkalmazása lehetőségének bevezetésével.
Összességében megállapítottam, hogy a szóban forgó önkormányzati rendelet szabályozása a hulladékszállítási díj meghatározása körében a magasabb szintű jogszabályokban megfogalmazott arányossági követelményeknek nem felel meg. Az önkormányzat a jogállamiság és az abból következő jogbiztonság követelményével, valamint az Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdésében – ez utóbbi jogszabályhely szerint a helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal - deklaráltakkal összefüggésben visszásságot okozott.
A Hgt. szerint a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének – jogszabályban nem rendezett – feltételeit a helyi rendeletek rendezik (23. § (d)).
Általában elmondható, hogy a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési helyi rendeletek a közszolgáltatás kötelező igénybevétele estén klasszikus, mindkét fél által egyidejűleg aláírt szerződés megkötését nem írják elő.
A felek közötti jogviszony jogszabályok által meghatározottak szerint akként jön létre, hogy a Közszolgáltató a teljesítést felajánlja – értesít a lényeges feltételekről –  a tulajdonos pedig a szolgáltatást igénybe veszi. A formális szerződéskötés a közszolgáltatás kötelező jellege miatt felesleges és költséges eljárás lenne.
A panaszos azt is sérelmezte, hogy az önkormányzati szabályozás nincs kellőképp tekintettel az ingatlant egyedül használó, idős tulajdonosok különös helyzetére. Az Alkotmánybíróság több határozatában kifejtette, hogy a közszolgáltatás feltételei szabályozásánál alkotmányos követelmény az érintett csoporthoz tartozók körülményeinek „megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltányossággal” történő értékelése. (ABH 1997. 54.).
Az önkormányzatok a rendeleteikben a díjfizetés alóli mentességeket és kedvezményeket is megállapíthatnak (Hgt. 23. § f)). A mentességek és kedvezmények megállapítása terén a helyi önkormányzatok nagyfokú önállósággal, mérlegelési jogkörükben dönthetnek, melyek kidolgozására és alkalmazására számtalan megoldás alkalmazható. Az érintett helyi rendelet is tartalmaz szabályozást a kedvezményekre nézve.
Az Alkotmánybíróság már számos döntésében, így pl. a 61/1992. (XI. 20.) AB határozatban felhívta a figyelmet arra, hogy a "mentességek és kedvezmények meghatározásánál a jogalkotót széles körű mérlegelési jog illeti meg". Az önkormányzatok a mentességek meghatározásakor tehát maguk döntenek. Ezért nem okoz alkotmányos joggal összefüggő visszásságot, ha a mentességek, kedvezmények körét eltérően rendezik az egyes települési képviselő-testületek.
Tekintettel arra, hogy a kedvezmények kialakítása az önkormányzatok önálló jogkörébe tartozik, nem állapítottam meg alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot Pápa Város Önkormányzata Képviselőtestületének rendeletével összefüggésben a panasz azon részében, amely az igénybe vehető kedvezményeket kifogásolja.
A panaszos kifogásolta a díj elszámolás módját, vagyis azt, hogy egyösszegben utólag köteles a szolgáltatásáért járó díjat megfizetni. A Kormányrendelet értelmében a közszolgáltatási díjat a közszolgáltatás igénybe vevője – a teljesített közszolgáltatás alapján, számla ellenében – meghatározott időszakonként utólag köteles megfizetni (8. § (4)). Ennek értelmében az egyösszegű, utólag történő díjfizetés a jogszabályoknak megfelelő elszámolási módot jelent. Emiatt is mellőztem az alkotmányos joggal összefüggő visszásság megállapítását.
Előzőkre figyelemmel a vizsgált rendelettel kapcsolatban felmerült problémák különösen a következők:
•	A fogalmi meghatározások nem pontosak, nincs összhangban teljes egészében a magasabb szintű jogszabályokkal. A 213/2001. (XI. 14.) Korm. rendelet 3.§ aa) pontja értelmében ugyanis az intézményi hulladék háztartási hulladéknak – így a közszolgáltatás hatálya alá tartozónak – minősül, míg az Ör. 2. § (4) bekezdése a közintézményekben keletkező hulladékokat nem a települési hulladékok között említi.
•	A rendelet hatálya nincs meghatározva. A rendeletből nem derül ki, hogy a települési folyékony hulladékokra is vonatkozik-e.
•	Az Ör. 9. § (1) bekezdése szerint a rendelet 2. § (4) bekezdésében meghatározott hulladék gyűjtésének, elszállításának megszervezéséről és lebonyolításáról a közszolgáltatás keretében a szolgáltató gondoskodik. Ez a rendelkezés ellentétben áll a Hgt. 21. § (2) bekezdésével.
•	A rendelet nem tartalmaz rendelkezést az ellenőrzés kérdéséről.
Ajánlás, javaslat
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. 20. §-ának (1) bekezdése alapján felkérem a Veszprém Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, az Ötv. 98. §-ának (2) és (3) bekezdései által biztosított törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg, hogy a rendelet teljes egészében megfelel-e a Hgt. és a végrehajtására kiadott kormányrendelet előírásainak.
Abban az esetben, ha az önkormányzati rendelet és a magasabb szintű jogszabályok közötti összhang hiányzik, úgy – az Obtv. 25. §-ra tekintettel - javaslom fontolja meg a közigazgatási hivatal vezetője az érintett önkormányzatnál a rendelet módosításának kezdeményezését.
Kérem a hivatalvezetőt, hogy az ajánlásban, javaslatban foglaltakkal kapcsolatos álláspontjáról 60 napon belül tájékoztasson.

Budapest, 2003. június 25.

Takács Albert