Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1271/2003. sz. ügyben

Előadó: dr. Harsányi Ágnes
A vizsgálat megindulása

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában a panaszos sérelmezte, hogy az Adó-és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Pest Megyei Igazgatóságának (a továbbiakban: Igazgatóság) sérelmes jogalkalmazása folytán 180.000 Ft áfa visszaigénylését nem teljesítették, illetve 50.000 Ft-os tartozását a visszaigényelni kívánt összegbe nem számítják be.

A megállapított tényállás

A beadvány tartalma és az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: APEH) elnökének tájékoztatása alapján az alábbiakat állapítottam meg:

Panaszos egyéni vállalkozói tevékenységét 1999. március 1-jén kezdte meg és 2001. március 19-én megszüntette.
A 2001. évi áfa bevallásában a panaszos 181.000 Ft adót igényelt vissza. A kérést az Igazgatóság azért nem teljesíthette, mert az nem felelt meg az általános forgalmi adóról szóló (a továbbiakban: Áfa tv.) 1992. évi törvény 48.§ (4) bekezdés c.) pontjában foglalt feltételek egyikének sem. A 181.000 Ft. vissza nem téríthető adónak minősült és miután a panaszos a vállalkozását megszüntette, az Igazgatóság a panaszos 50.000 Ft-os tartozását – az Áfa tv. 48.§ (3) bekezdésének a) pontja szerint – nem számíthatta be a vissza nem téríthető adóösszegbe. Az Igazgatóság 2002. november 15-én kelt tájékoztatásában közölte panaszossal, hogy csak akkor érvényesítheti követelésként a 2001. évi áfa bevallásban visszaigényelni kívánt összeget, amennyiben öt éven belül újabb „áfás” vállalkozást indít. 
Panaszos áfa tartozása megfizetéséhez részletfizetést kért, amelyet az Igazgatóság 2003. január 24-én kelt határozatával engedélyezett. 

A vizsgált alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Az alkalmazott jogszabályok:

Az általános forgalmi adóról szóló 1992. évi LXXIV. törvény

48. § (3) Ha az elszámolandó adó előjele az (1) bekezdés szerinti számítás eredményeként negatív, az elszámolandó adót az adóalany
a) az elévülési időn belül göngyölítetten a soron következő adómegállapítási időszakban beszámíthatja úgy, mint a fizetendő adót csökkentő tétel, illetve
b) a (4) és (7) bekezdésben meghatározott esetekben az adóbevallás benyújtásával egyidejűleg kérheti az adóhatóságtól az adó visszatérítését.
(4) Az adóhatóság az adó-visszaigénylési kérelmet akkor teljesíti, ha (…)
c) a jogutód nélkül megszűnő adóalany esetén a tárgyévet megelőző évben az aa) pont szerinti összesített adóalapjának
- legalább 20%-a a 29. §-ban meghatározott adómérték alá tartozó termékértékesítésből és szolgáltatásnyújtásból, vagy
- legalább 40%-a az 1. számú mellékletben felsorolt termékértékesítésből és szolgáltatásnyújtásból, vagy
- legalább 30%-a a 29. §-ban vagy az 1. számú mellékletben felsorolt termékértékesítésből és szolgáltatásnyújtásból származik.
(5) A negatív elszámolandó adót - legfeljebb annak összegéig - csökkenteni kell azon beszerzésekre jutó adóval, amelyeknek adóval növelt ellenértékét, illetve a 6. § (2) bekezdés a) pontja szerinti beszerzés, a termékimport, és a 40. § (2) bekezdése szerint adófizetésre kötelezett személy esetében az adó összegét az adóalany a visszaigénylési kérelmet tartalmazó bevallás benyújtására előírt időpontig nem fizette meg, és azt követelés mérséklése útján sem egyenlítette ki. E bekezdés alkalmazásában az ellenérték megfizetettnek tekintendő, ha abból kizárólag szerződésben előre kikötött teljesítési garancia miatt történik visszatartás. A negatív elszámolandó adó vissza nem téríthető részét az adóalany a (3) bekezdés a) pontja szerint veheti figyelembe.

A vizsgálat megállapításai

A panasz vizsgálata során megállapítottam, hogy az Igazgatóság jogszerűen nem teljesítette a panaszos adó-visszaigénylési kérelmét, valamint a vállalkozás megszűnése következtében panaszos beszámítási kérelmét. Az Igazgatóság panaszos körülményeit messzemenőkig figyelembe vette a részletfizetést engedélyező határozatának meghozatalakor.

Ugyanakkor megállapítottam azt is, hogy az Áfa tv. 2002. december 31-ig hatályos rendelkezései csak a törvényben meghatározott esetekben tették lehetővé az adóhatóság számára az adó-visszatérítési kérelem teljesítését az adózó jogutód nélküli megszűnésekor. Amennyiben az adózó a feltételeknek nem felelt meg és az elévülési időn belül nem kezdett áfa-köteles vállalkozói tevékenységbe, úgy nem volt lehetősége az őt jogosan megillető visszaigénylés érvényesítésére. A jogszabály hivatkotott rendelkezései sértették az Alkotmányban rögzített, a jogbiztonság részét képező tisztességes eljáráshoz és a tulajdonhoz való jogot.

Az Áfa tv. 48.§ (4) d.) pontjának a 2002. évi XLII. törvényben foglalt 2003. január 1-jétől hatályos, módosított szabálya szerint az adóhatóság az adó-visszatérítés iránti kérelmet teljesíti, ha az adózó jogutód nélküli megszűnés esetén a megszűnéshez kapcsolódó adóbevallást nyújt be. Az új rendelkezés a folyamatban levő megszűnésekre alkalmazandó.

A vizsgálat alapján összességében megállapítottam, hogy az Áfa tv. 48.§ (4) bekezdésének c) pontjában foglalt 2002. december 31-ig hatályos rendelkezéseire visszavezethető az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében biztosított jogállamiságból eredő jogbiztonság részét képező tisztességes eljáráshoz és az Alkotmány 13.§ (1) bekezdésében biztosított tulajdonhoz való alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság. A 2002. évi XLII. törvény módosító rendelkezéseinek  hatálybalépésével az alkotmányos visszásságot a törvényalkotó orvosolta. Ezért a jogalkotással kapcsolatos javaslatot nem tettem az ügyben. 

A jogbiztonság elvéből azonban az következik, hogy lezárt jogviszonyokat sem jogszabállyal, sem jogszabály hatályon kívül helyezésével nem lehet alkotmányosan megváltoztatni. Az Alkotmánybíróság 9/1992. (I.30.) AB határozata szerint az anyagi igazságosság jogállami követelménye a jogbiztonságot szolgáló intézményeken és garanciákon belül maradva valósulhat meg, továbbá az anyagi igazságosság érvényesülésére az Alkotmány nem biztosít (és nem biztosíthat) alanyi jogot. Ebből következően a konkrét ügyben, a panaszos és az adóhatóság a törvény módosításakor lezárt jogviszonyára tekintettel, a panasz az országgyűlési biztos által orvosolhatatlan, ezért a vizsgálatot – az országgyűlési biztos intézkedése nélkül – lezártam.

Budapest, 2004. április 7.

Takács Albert