OBH 1205/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Bódis Cecília
Az eljárás megindítása 
A panaszos a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában levő XI. kerületi nyugdíjasház lakójaként a távhőszolgáltatás díjfizetés megosztásával kapcsolatos panaszával fordult hozzám. Azt sérelmezte, hogy megkeresték a Fővárosi Önkormányzatot, de nem kaptak megfelelő tájékoztatást a díjmegosztás elveiről és az elszámolás módjáról, valamint a panaszbeadványából az derült ki, hogy hosszú hónapokig a megkeresett szerv nem intézkedett.
Egyebekben a panaszos kifejtette gondolatait a nyugdíjasházakkal kapcsolatos általános problémákról.
Figyelemmel arra, hogy az ügyben felmerült a tisztességes eljáráshoz, valamint a tulajdonhoz fűződő alkotmányos jogok sérelmének lehetősége, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. A vizsgálat indításával egyidejűleg, az Obtv. 18. § (2) bekezdésére hivatkozva megkerestem Budapest Főpolgármesterét és tájékoztatást kértem az ügyről.
A megállapított tényállás
A panaszos – a Budapest 1116 Kenderes út 4. szám alatti Nyugdíjasház lakóközössége nevében írt beadványában és a csatolt egyéb különböző kiegészítő iratokban leírtak alapján – azt sérelmezte, hogy a nyugdíjasházban távfűtő fogyasztásmérő 2001 nyarán történt beszerelése után a fűtésszámlákon jelentősen megemelkedett összegek jelentkeztek.
2002 januárjában a lakók ezért a Fővárosi Önkormányzathoz, mint tulajdonoshoz fordultak és panaszolták a távhőszolgáltatás elszámolásának elveit, konkrétan azt, hogy nekik, a bérlőknek kell fizetniük a házba érkező teljes hőenergia díjat, holott az épületben működik más önkormányzati helyiség, iroda is.
Az új díjfizetési szisztémával kapcsolatosan a Fővárosi Önkormányzat lakás ügyosztályvezetője 2002. február 15-én tájékoztatta a lakók képviselőjét arról, hogy megkeresésükre azonnal felvették a kapcsolatot a nyugdíjasházakat kezelő GUEST Rt.-vel és ajánlatukat kérték az épületek műszaki felmérésére, mely alapja lehet a fizetendő díj arányos megosztásának, illetve a bérlők által fizetendő díjak megállapításának (a levél iktatási száma: 24-486/3/2002.): „Időközben a GUEST Rt. a megbízást elfogadta; tudomásunk szerint a munkát a helyszínen meg is kezdte. Nyolc nyugdíjasházi épületet érint a feladat, s ezt ütemezetten kértük elvégezni oly módon, hogy a felmérést az Rt. a XI. Kerület Kenderes úti épülettel kezdje.”
A nyugdíjasház gondnokának újabb megkeresésére 2002 októberében a lakás ügyosztályvezető arról tájékoztatta a bérlőket (a levél iktatási száma: 24-486/12/2002), hogy a FŐTÁV Rt. kiszámította a közös területekre és a bérleményekre jutó díjhányadot, és a helyesen elosztott összegeket fogja számlázni, visszamenőlegesen is, 2002. szeptembertől.
A panaszos arról számolt be, hogy – bár 2003. február 3-án 2002 októberére valóban visszamenő összesítőt kaptak a hátralékokról, a csökkentett alapdíjról, a túlfizetésekről – nem kaptak tájékoztatást a díjmegosztás elveiről, illetve arról, hogy mikortól és meddig érvényes az új számlázási rendszer, illetve a túlfizetések és a hátralékok milyen módon kerülnek rendezésre.
Ezért továbbra is bizonytalanságban vannak a jövőre vonatkozó díjfizetési kötelezettségüket illetően, másrészt nem tudják, hogy a 2001 szeptembere és 2002 októbere közötti időszakban történt túlfizetéseik, (vagy hátralékaik) elszámolása hogyan történt, illetve történik.
Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmányának
2. § (1) bekezdésének értelmében a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam;
A 13. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. 
Az alkalmazott jogszabályok
•	1998. évi XVIII. törvény a távhőszolgáltatásról (Tszt.)
Önkormányzati feladatok
6. § (1) A települési önkormányzat - a fővárosban a fővárosi önkormányzat - (a továbbiakban: önkormányzat) a távhő-szolgáltató közmű engedélyes(ek) útján történő üzemeltetésével köteles biztosítani a távhőszolgáltatásba bekapcsolt lakóépületek és vegyes célra használt épületek távhő-ellátását.
7.§ (3) A 6. §-ban meghatározott önkormányzat képviselő-testülete
a) együttműködik a fogyasztóvédelmi szervekkel és a fogyasztói érdekképviseletekkel, és ennek keretében a távhőszolgáltatást érintő képviselő-testületi előterjesztéseket előzetesen véleményezteti;
b) ellenőrzi a távhőszolgáltató ármeghatározó tényezőinek (költségeinek) indokoltságát.
(4) Az önkormányzat jegyzője (a fővárosban főjegyzője) engedélyezési jogkörében
a) kivizsgálja a 18. § (1) bekezdése szerinti intézkedési jogkörében a távhőszolgáltatással kapcsolatos fogyasztói panaszokat;
b) a fogyasztóvédelmi szervek és a fogyasztói érdekképviseletek rendelkezésére bocsátja mindazokat az adatokat és információkat, amelyek az engedélyesnek az általa kiadott engedélyhez kötött tevékenységével és a fogyasztói érdekekkel egyaránt kapcsolatosak.
•	19/1998. (IV. 15.) Főv. Kgy. Rendelet a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában lévő önkormányzati lakások bérletéről, a lakbérek mértékéről, valamint a Fővárosi Önkormányzatot megillető bérlő-kiválasztási jogok hasznosításának szabályairól
Önkormányzati lakások bérbeadása nyugdíjasházi jelleggel
6. § (1) A nyugdíjasházban lévő önkormányzati lakás bérlője az lehet, aki:
a) a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában álló lakás bérlője, ha a felek a bérleti szerződést közös megegyezéssel megszüntetik és a bérlő a lakást üres, rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban a bérbeadónak visszaadja, vagy
b) a fővárosi kerületi önkormányzat tulajdonában álló lakás bérlője, ha a lakást üres, rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban a bérbeadónak visszaadja és ha e lakás bérlő-kiválasztási jogát a kerületi önkormányzat biztosítja a Fővárosi Önkormányzat javára, vagy
c) adásvételi szerződés keretén belül a kizárólagos tulajdonában álló, üres, beköltözhető lakóingatlan tulajdonjogát a lakóingatlan forgalmi értéke és a nyugdíjasházban lévő önkormányzati lakás bérleti jogának forgalmi értéke közötti különbözet 100%-ának megfelelő összegért a Fővárosi Önkormányzatnak egyidejűleg eladja. Ha a lakóingatlan forgalmi értéke a nyugdíjasházban lévő önkormányzati lakás bérleti jogának forgalmi értékét nem éri el, a tulajdonos vállalja, hogy megtéríti a forgalmi értékek közötti különbözetet, vagy
d) a lakásbérleti szerződés megkötésével egyidejűleg megfizeti az általa elfogadott, nyugdíjasházban lévő önkormányzati lakásra vonatkozó éves lakbér összegének harmincszorosát.
(2) Az 1 szobásnál nagyobb szobaszámú 6. § (1) bekezdés b) pontja szerinti lakás bérlője az általa felajánlott lakás forgalmi értéke és a nyugdíjasházi lakás bérleti jogának forgalmi értéke közötti különbözet 100%-ának megfelelő összeg térítésére jogosult. A bérlő fizeti meg a forgalmi értékek közötti különbözetet, ha nem éri el az általa felajánlott lakás forgalmi értéke a nyugdíjasházban lévő önkormányzati lakás bérleti jogának forgalmi értékét.
(3) A 6. § (1) bekezdésben meghatározott személy nyugdíjasházban lévő önkormányzati lakás bérlője csak akkor lehet, ha
a) az öregségi nyugdíjkorhatárt elérte és önmaga ellátására képes,
b) rokkantnyugdíjas és önmaga ellátására képes, feltéve, hogy a körülményei kivételes méltánylást érdemelnek. A kivételes méltánylást érdemlő körülmények fennállásáról a Szociálpolitikai és Lakásügyi Bizottság véleményének s jelen rendelet előírásainak figyelembevételével a főpolgármester dönt.
(4) A nyugdíjasházban lévő önkormányzati lakás bérleti szerződésének megkötése iránti kérelmet a 2. számú melléklet szerinti formanyomtatványon a Főpolgármesteri Hivatal Ügyfélszolgálati Irodájában kell benyújtani. A nyugdíjasházban lévő önkormányzati lakás bérlőjének személyéről a bérbeadó lakásgazdálkodási szempontok (a felajánlott lakás szobaszáma, komfortfokozata, minősége, ezen belül az igény benyújtásának éve) figyelembevételével dönt. A döntésnél előnyt élvez, aki a Fővárosi Önkormányzat részére lakást ajánl fel, illetve közülük is, elsősorban aki azon kerület lakója, mely kerület önkormányzata nem rendelkezik a kerületben lévő és tulajdonát képező nyugdíjasházzal.
(5) A nyugdíjasházban lévő önkormányzati lakásra vonatkozó bérleti szerződés határozatlan időtartamú.
(6) Nyugdíjasházban lévő önkormányzati lakásba a bérlő házastársán kívül más személyt nem fogadhat be és az önkormányzati lakást albérletbe nem adhatja.
•	42/1999. (IX. 23.) Főv. Kgy. rendelet a távhőszolgáltatásról szóló 1998. évi XVIII. törvény egyes rendelkezéseinek Budapest főváros területén történő végrehajtásáról
19. § (1) Az átalány szerinti távhőszolgáltatás helyett a hőmennyiségmérés szerinti távhőszolgáltatást hőközponti méréssel vagy hőfogadó állomáson történő költségmegosztással az alábbi ütemezés szerint kell megvalósítani:
a) fogyasztói hőközponttal rendelkező, legfeljebb 80 lakásos lakóépületeknél és nem lakás céljára szolgáló épületeknél 2001. július 1-jéig,
b) fogyasztói hőközponttal rendelkező 80 lakásosnál nagyobb épületeknél 2002. július 1-jéig,
c) szolgáltatói hőközpont útján ellátott épületeknél, ahol a költségmegosztók beépíthetők 2003. június 21-éig, a költségmegosztók beépítésével egyidejűleg,
d) szolgáltatói hőközpont útján ellátott épületeknél, ahol a költségmegosztók nem építhetők be, illetve tömbkazánokról ellátott épületeknél 2003. június 21-éig. – Megállapította: 49/2000. (IX. 20.) Főv. Kgy. Rendelet a távhőszolgáltatásról szóló 1998. évi XVIII. törvény egyes rendelkezéseinek Budapest főváros területén történő végrehajtásáról szóló 42/1999. (IX. 23.) Főv. Kgy. rendelet módosításáról. Hatályos: 2000. október 1-től. 
•	43/1999. (IX. 23.) Főv. Kgy. rendelet a Budapest főváros területén érvényesülő távhő-szolgáltatási díjak megállapításáról, valamint az ár- (díj-) alkalmazási feltételeiről
A távhőszolgáltatásról szóló 1998. évi XVIII. törvény (Tszt.) 53. § (8) bekezdésében és az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény mellékletében kapott felhatalmazás alapján Budapest főváros területén érvényes hatállyal Budapest Főváros Közgyűlése a következők szerint rendelkezik.
Általános szabályok
2. § A Tszt. a távhőszolgáltatási közüzemi szabályzat (TKSZ) és az ár- (díj-) alkalmazási feltételek alkalmazása szempontjából
a) a hődíj a fogyasztó által vételezett (elfogyasztott) hőmennyiség után fizetendő, 1 GJ-ra (gigajoule-ra) megállapított díj,
b) az alapdíj a távhőszolgáltatás folyamatos igénybevételének lehetőségéért és a távhőszolgáltatás igénybevételéért fizetendő, 1 légköbméterre, illetve 1 MW-ra (megawattra) megállapított díj,
c) az átalánydíj az alapdíj és a hődíj légm3-re, illetve vízm3-re vetített egységnyi összege,
d) a fenntartási különdíj az egyéb fogyasztó által az egyedi közüzemi szerződésben saját célra külön fenntartott hőteljesítmény után fizetendő díj,
e) a csapadékvízdíj a szolgáltatott gőzmennyiségnek megfelelő vízmennyiség és az egyedi közüzemi szerződésben visszaadásra vállalt (vagy attól eltérő) csapadékvíz mennyisége közötti különbözet után fizetendő díj,
f) díjfizető a hőközponti mérés szerinti távhőszolgáltatásban részesülő épület (a társasház, a lakásszövetkezet, a Ptk. 139. §-a szerinti tulajdon) egyes épületrészeinek (lakások, nem lakás céljára szolgáló helyiségek) tulajdonosa abban az esetben, ha a fogyasztó (a tulajdonosi közösség) a távhőszolgáltatási díjak épületrészenkénti szétosztását kéri, továbbá az épület tulajdonosa. Minden más esetben a díjfizető a távhőszolgáltatóval szerződéses viszonyban álló fogyasztó,
3. § A távhőszolgáltatási díj számításának módját a Budapest Főváros Önkormányzata és a távhőszolgáltató közötti együttműködési megállapodás díjmechanizmust meghatározó melléklete tartalmazza.
5. § (1) Mérés szerinti távhőszolgáltatás alapján történő elszámolás és díjfizetés esetén a TKSZ 2. § (1) bekezdésének d) pontja szerinti lakossági fogyasztó, illetőleg az e) pontja szerinti fogyasztói közösség tagja (díjfizető) vagy az f) pont szerinti megbízottja, valamint a Tszt. 3. § (1) bekezdésének rb) pontja szerinti egyéb fogyasztó az alapdíj 1/12 részét havonta, a tárgyhó első napján fizeti a távhőszolgáltatónak.
(2) Hőközponti mérés szerinti távhőszolgáltatás esetén:
b) ha a lakossági fogyasztó, illetve a fogyasztói közösség megbízottja a távhő-szolgáltatási díj szétosztását kéri, a fogyasztói közösség tagjai (díjfizetők) az alapdíjat a 4. § (2) bekezdésének a) pontja esetén az épületrész légtérfogata (lm3) után, a 4. § (2) bekezdésének b) pontja esetén az épületben lévő épületrészre légtérfogat-arányosan jutó hőteljesítmény (MW) után a tárgyhó első napján, a hődíjat a hőközpontban mért hőmennyiség után a fogyasztói közösség megbízottja és a távhőszolgáltató közötti megállapodásban foglalt (határozott vagy határozatlan időre szóló) szétosztási arányoknak megfelelően, megállapodás hiányában az épületben lévő épületrészek légtérfogat (lm3) arányában, a tárgyhót követően, a számla benyújtásakor, havonta utólag fizetik;
c) a fogyasztói közösség megbízottja kezdeményezheti a távhőszolgáltatónál a díjak b) pont szerinti szétosztási arányának megváltoztatását. A távhőszolgáltató a módosított (új) arányok szerinti szétosztást a bejelentés hónapját követő második hónaptól kezdődően teljesíti;
d) ha a távhőszolgáltató a díjakat a fogyasztói közösség megbízottja által közölteknek, a b) pont szerinti megállapodásnak megfelelően osztotta szét, a szétosztással kapcsolatos valamennyi vita rendezése kizárólag a fogyasztói közösség megbízottja és a fogyasztói közösség tagjainak egymás közötti feladata;
g) a lakossági fogyasztó kérheti, hogy az összes vételezett hőmennyiséget és annak díját a távhőszolgáltató a fogyasztó által megadott külön fűtési- és külön melegvíz-arányok szerint ossza szét a díjfizetők között. Az összes vételezett hőmennyiségből a melegvíz-készítéshez (vízfelmelegítéshez), illetve a fűtéshez felhasznált hő mennyiségét a távhőszolgáltató üzletszabályzatában leírt módon kell meghatározni. A c) és a d) pontokban foglaltak a jelen pont szerinti díjszétosztásra is vonatkoznak.
A visszamenőleges elszámolás
5/A. § (1) Az 5. § (2) bekezdésének b) és g) pontja szerinti díjszétosztás esetén a lakossági fogyasztó kérheti, hogy a távhőszolgáltató végezze el a mért távhőmennyiség visszamenőleges szétosztását és hődíjának elszámolását. Ennek feltétele, hogy a fogyasztó az épület valamennyi hő-leadó berendezését, illetőleg a melegvízcsapjait megelőző vezetékszakaszait megelőző vezetékszakaszait a műszaki előírásoknak megfelelően felszerelt költségmegosztókkal lássa el. A visszamenőleges elszámolást naptári évenként legfeljebb két alkalommal, díjmentesen lehet igényelni. Az elszámolás a költségmegosztók adatai alapján történik. A megállapított különbözetet az egyes díjfizetőkkel a távhőszolgáltató számolja el. A távhőszolgáltató a visszamenőleges elszámolást abban az esetben teljesíti, ha a fogyasztó
a) a visszamenőleges elszámolási időszak kezdetéig szerződést köt a távhőszolgáltatóval az elszámolás végrehajtására,
b) vállalja, hogy a díjszétosztás módját - ide nem értve az 5. § (2) bekezdésének c) pontjába foglaltakat - egy elszámolási időszakon belül nem változtatja,
c) a visszamenőleges díjszétosztás alapjául szolgáló adatokat az elszámolás teljes időszakára vonatkozóan összesítve, az egyes díjfizetőkkel igazoltatva megadja és a tételes költségmegosztást az elszámoláskor nyilvántartott valamennyi díjfizető elismerőleg aláírással ellátja,
d) a fogyasztó, illetve megbízottja nyilatkozik arról, hogy a visszamenőleges elszámolás elkészítéséhez felhasznált költségmegosztók szabályosan működnek.
(2) A visszamenőleges elszámolás időszaka nem lehet több 12 hónapnál, kezdetének és végének egybe kell esnie a hőközponti hőmennyiségmérő - havi számlán feltüntetett - leolvasási időpontjaival. Ha az (1) bekezdés szerinti visszamenőleges elszámolással érintett időszakban árváltozás következett be, az elszámolásból adódó, az egyes díjfizetőkre jutó hőmennyiség különbözetet az elszámolási időszakon belül az árváltozás hatálybalépése időpontjának megfelelően arányosítva kell az adott időszakban érvényes egységárral elszámolni.
(4) A távhőszolgáltató az (1) bekezdés szerinti feltételek teljesítése esetén a díjfizetők által igazolt költségmegosztás átadását követő második hónapban köteles a visszamenőleges elszámolást elvégezni, és a különbözetet az elszámolást igazoló díjfizető távhődíj számláján jóváírás vagy terhelés formájában érvényesíteni. A díjfizető a visszamenőleges elszámolásból adódó befizetési kötelezettségét köteles a távhőszolgáltató részére a számláján megjelölt időpontig teljesíteni.
10.§ (3) A nem hasznosított lakás, helyiség távhő-szolgáltatási díját - amennyiben jogszabály vagy szerződés másként nem rendelkezik - az épülettulajdonos, épületrész tulajdonos, illetőleg ingatlantulajdonos viseli.
A vizsgálat megállapításai
1.) A távhőszolgáltatásról szóló 1998. évi XVIII. törvény kötelezővé tette a mérés szerinti elszámolást. Az új elszámolásra való áttérésnek legkésőbb 2003. július 1. napjáig meg kellett történnie, de az önkormányzatok rendeletei ennél rövidebb határidőt is előírhattak. 
A Budapest főváros területén érvényesülő távhő-szolgáltatási díjak megállapításáról, valamint az ár- (díj-) alkalmazási feltételeiről szóló 42/1999. (IX. 23.) Főv. Kgy. rendelet 19. §-a alapján a nyugdíjasházakban is kiépültek az egyéni hő-központok.
A főpolgármester megkeresésemre a panasz hátterének megismerése érdekében az alábbiakról tájékoztatott. 
A főváros területén összesen kilenc nyugdíjasházi épület működik. A nyugdíjasházak építésekor lakásokon kívül számos, közösségi tevékenységet szolgáló egyéb helyiséget és területeket alakítottak ki. Ezek a területek a nyugdíjasházi bérlők tényleges életterét a lakások területéhez képest lényegesen megnövelik. A lakóépületeken belül, a közösségi területek és helyiségek területaránya átlagosan 55 %. 
A távhődíj hőmennyiségmérés szerinti elszámolását megelőzően a bérlők csak a lakásukra eső átalánydíjat fizették, mert az említett közös használatú területek tekintetében a FŐTÁV Rt. nem számlázott, a szolgáltatás ellenértéke Budapest szinten került a díjakba beépítésre. 
„Az 51/2000. (IX.27.) Főv. Kgy. rendelet értelmében a nyugdíjasházakban is kiépültek az egyéni hő-központok, s a FŐTÁV Rt. immár a teljes bemenő hőenergia díját osztotta fel a bérlők között. 
Az új díjfizetési szisztémával kapcsolatosan, első ízben a Kenderes utcai nyugdíjasház gondnoka kereste meg a Főpolgármesteri Hivatal Lakás Ügyosztályát 2002 januárjában.  Kérte az aránytalanul meg növekedett távhőszolgáltatási díj felülvizsgálatát és intézkedés megtételét. 
Várható volt a többi nyugdíjasházból is az ilyen értelmű jelzés, ezért egységesen, együtt kívánta a Lakás Ügyosztály kezelni ezt az ügyet. Az összes nyugdíjasházi épületünkre kiterjedően műszaki felmérést készítettünk annak érdekében, hogy megállapítsuk, mekkora költséget jelent az, ha a Fővárosi Önkormányzat átvállalja a közös területek fűtési díját. Az adatokat megküldtük a FŐTÁV Rt.-nek, amely a lakások és a közös területek figyelembe vételével elvégezte a területarányok szerinti távhődíj felosztást.
A Fővárosi Önkormányzat 2002. évi költségvetésében a díjfizetés átvállalásának nem volt fedezete, ezért vezetői döntés alapján, a Lakás Ügyosztály egyéb feladatellátásának terhére, 6 millió forint előirányzat módosítására került sor. Az így megteremtett fedezet azt tette lehetővé, hogy a fűtési idény kezdetétől az összes nyugdíjasházunk tekintetében már az új szétosztási arányok szerint történjen a bérlők felé az elszámolás, illetőleg a bérlők díjfizetése.
A FŐTÁV Rt. tájékoztatása szerint a 2003. január havi alapdíj már a módosított légtérfogat figyelembe vételével került kiszámlázásra és a 2002. október 10 – 2002. december 31. közötti elszámolási időszak hőfogyasztásának díjfizetése a bérlők 2003. február havi számlájában került korrigálásra.
A Kenderes úti nyugdíjasház esetében a díjszétosztási korrekció szerint a lakásokra számlázott légtérfogat aránya 40,32 %; a közös területekre pedig 59,68 %. E nyugdíjasház helyzete a többi épületekhez képest speciális, mert a közös területek egy részén a XI. kerületi Önkormányzat által fenntartott Idősek Klubja szociális intézmény működik; s az intézmény által fogyasztott távhő díját a FŐTÁV Rt. valóban a bérleményekre terhelte. Az épület műszaki felmérését követően, a területarányok ismeretében megkerestük a kerületi önkormányzatot a költségek rendezése érdekében. A hivatalok közötti többszöri egyeztetés után 2002 augusztusában kaptuk azt a választ a kerület polgármesterétől, hogy 2002. évi fedezet híján e költségeket nem tudják vállalni; csak a 2003. évi költségvetésükben tudnak majd fedezetet biztosítani.
A két önkormányzat közötti, a közüzemi költségek megosztására vonatkozó megállapodást a XI. Kerületi Önkormányzat még nem írta alá; így a közüzemi szolgáltatásokra vonatkozó számlák kifizetését – a távhő-díjjal együtt – a mai napig a Fővárosi Önkormányzat teljesíti.
Tájékoztatni kívánom arról is, hogy a nyugdíjasházi közös területekre eső távhődíj kiegyenlítésére a Fővárosi Önkormányzat 2003. évi költségvetésében 30 millió forint előirányzat áll rendelkezésre.”
A távhőszolgáltató az elfogyasztott, hőközpontban mért hőmennyiséget és díját a tulajdonosi közösség tagjai között az általuk megadott arányok szerint osztja szét és számlázza ki. A Fővárosi Közgyűlés rendelete szerint, amennyiben a tulajdonosi közösség, illetve a nevében eljáró képviselő díjszétosztást kér, de a felosztási arányt nem közli a távhőszolgáltatóval, a hőfogyasztás felosztása, díjának kiszámítása az épületrészek (lakások egyéb helyiségek) légtérfogata arányában történik.
A nyugdíjasházi lakók 2002. januári bejelentése, majd a műszaki felmérés elvégzése után az adatokat a Fővárosi Önkormányzat megküldte a FŐTÁV Rt.-nek, amely ezután a lakások és a közös területek figyelembe vételével elvégezte a területarányok szerinti távhődíj felosztást. 
Már a hőközpont kiépülését követően tehát a FŐTÁV Rt. valóban a teljes bemenő hőenergia díját osztotta fel a bérlők között. A hőközpont a lakók tájékoztatása szerint már 2001 nyarán kiépült, viszont a megemelkedett díjakat ők csak 2002 januárjában, a fűtési szezon közepén érzékelt magas összegek láttán panaszolták, így a Fővárosi Önkormányzat is ezen bejelentés után intézkedett. Egy másik, az Önkormányzat lakás ügyosztályvezetőjének 2003. április 14-én kelt levelükben a lakók viszont azt panaszolták, hogy egyáltalán nem is tudtak az óra beszereléséről. 
A rendelkezésre álló információk ellentmondásságának ismeretében is felmerül a kérdés, vajon a Fővárosi Önkormányzatnak, mint tulajdonosnak nem állt volna-e már a mérés szerinti elszámolásra történő áttéréskor (távhőszolgáltatóval történt szerződéskötéskor) módjában tájékoztatni a nyugdíjas bérlőket az új számlázási rendszerről, intézkedni a díjmegosztásról, hiszen eleve tudnia kellett az épületben levő közös helyiségekről. A XI. kerülettel folytatott elszámolási vita a bérlők szempontjából irreleváns. 
A Budapest főváros területén érvényesülő távhő-szolgáltatási díjak megállapításáról, valamint az ár- (díj -) alkalmazási feltételeiről szóló 43/1999. (IX. 23.) Főv. Kgy. önkormányzati rendelet 5/A. § (4) bekezdésében foglalt rendelkezés értelmében a távhőszolgáltató az (első bekezdésben megállapított) feltételek teljesítése esetén a díjfizetők által igazolt költségmegosztás átadását követő második hónapban köteles a visszamenőleges elszámolást elvégezni, és a különbözetet az elszámolást igazoló díjfizető távhődíj számláján jóváírás, vagy terhelés formájában érvényesíteni. 
A Fővárosi Önkormányzat FŐTÁV Rt.-től kapott tájékoztatás alapján küldte meg levélben a korrekciókra vonatkozó információkat. Ezek alapján a mérés szerinti elszámolás kezdetétől történt túlfizetés tényét a rendelkezésemre álló dokumentumok alapján nem áll módomban bizonyítani. 
A panaszos figyelmét felhívom, hogy a fővárosi főjegyző illetékes a távhőszolgáltatással kapcsolatos panaszok kivizsgálására.
Az önkormányzat illetékes tisztviselője a panaszos beadványára folyamatosan felvilágosítást küldött levélben a panaszos, illetve a nyugdíjasház nevében beadványt tevő gondnok részére, ezért a panaszosnak az önkormányzattal kapcsolatos, tájékoztatás elmulasztását sérelmező panaszát nem találtam megalapozottnak, ezzel összefüggésben a tisztességes eljáráshoz való alkotmányos jogot érintő visszásságot nem állapítok meg.
Ugyanakkor – a fenti aggályokra figyelemmel – a díjmegosztásra történt átállással összefüggésben a tájékoztatás elmulasztása miatt, a jogállamiság szerves részét képező tisztességes eljáráshoz való alkotmányos jog maradéktalan érvényesülése érdekében felhívom a Fővárosi Önkormányzat, mint tulajdonos figyelmét, hogy - amennyiben ez még nem történt meg - tájékoztassa a bérlőket a mérés szerinti elszámolás kezdetéig visszamenőlegesen a túlfizetésekről, illetve hátralékokról és amennyiben ez szükséges, végezze el az elszámolást.
2.) A panaszosnak a nyugdíjasházak működésével kapcsolatos segítő észrevételeit, javaslatait köszönöm, a megfelelő fórumokon, jogszabály-véleményezési lehetőségeimhez mérten azokat igyekszem figyelembe venni, érvényesíteni.

Budapest, 2003. július 31.

Lenkovics Barnabás