OBH 1074/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Gubucz Ágnes 
A vizsgálat megindítása
A panaszos beadványában Hont Község Önkormányzatának eljárását sérelmezte. Kifogásolta egyrészről, hogy a két gyermeke után járó kiegészítő családi pótlékot 2002 júniusában az önkormányzat megszüntette, majd a támogatás újraigénylését követően csak egy havi összeget utaltatott ki. Véleménye szerint a támogatás a megszüntetéstől visszamenőleg járna. Kifogásolta továbbá, hogy a beteg, ápolásra szoruló édesanyja után benyújtott, ápolási díj megállapítása iránti kérelmét az önkormányzat elutasította.
A beadvánnyal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz, a 16. §-ban deklarált, az ifjúság létbiztonságához, oktatásához és neveléséhez, valamint az ifjúság érdekeinek védelemhez  és a 67. § (1) bekezdésében foglalt, a gyermeket az állam és a társadalom részéről megillető kiemelt védelemhez fűződő joga sérelmének gyanúja, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam.
Hont község polgármesterétől (továbbiakban: polgármester) a panaszos által indított eljárásokban keletkezett dokumentumok, valamint a kiegészítő családi pótlék és az ápolási díj helyi szabályozásáról szóló önkormányzati rendeletek másolatát, továbbá a beadványban foglaltakkal kapcsolatban tájékoztatást kértem.
A megállapított tényállás
A polgármester arról tájékoztatott, hogy a benyújtott jövedelemigazolások szerint a panaszosnak munkaviszonya nem volt, vagy esetleg napi 4 órában dolgozott. Az önkormányzatnak viszont hivatalos tudomása volt arról, hogy 2002-ben a panaszos munkaviszonyban állt, de erről igazolást nem csatolt. A becsatolt vagyonnyilatkozatok sem feleltek meg a valóságnak, mert a panaszos nem tüntette fel a vagyonát.
2002 novemberében a panaszos ismételten kérelmezte mind a rendszeres nevelési, mind pedig az ápolási segélyt, de jövedelemigazolást továbbra sem csatolt. A kiegészítő családi pótlékot azért kapta meg mert, a munkanélküli járadékról szóló adatközlő lap értelmében - melyet az önkormányzat hivatalból azért kért meg, mert „kérésünkre nem csatolt egyetlen igazolást sem”- a panaszos jövedelme nem érte el az egy főre eső öregségi nyugdíj minimumát.
A panaszos két gyermeke után folyamatosan kapta a kiegészítő családi pótlékot. 2002. május 13-án a polgármester határozatban a panaszos nagykorú gyermeke után járó támogatást június 1. napjával megvonta. A határozat indokolása szerint „a gyermek főiskola nappali tagozatos hallgatója nagykorúvá válása miatt”. Ezt követően a panaszos augusztus 1-én kérvényt nyújtott be az önkormányzat jegyzőjéhez, melyben sérelmezte a támogatás megvonását, véleménye szerint - a törvény alapján - nagykorú gyermeke a kiegészítő családi pótlékra jogosult. A jegyző szeptember 4-én kelt levelében a panaszost tájékoztatta, hogy a nagykorú, felsőoktatási intézményben nappali tagozaton tanuló gyermek után a támogatás csak adható. A panaszos szeptember 2-án egy újabb levelet intézett az önkormányzathoz, melyben ismét sérelmezte a támogatás megvonását. A polgármester 369-4/2002. szeptember 30-án kelt tájékoztatásában ismét közölte a panaszossal, hogy a gyermekek védelméről és gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) szerint csak a kiskorú gyermek segélyezése kötelező, a 18. életévét betöltött nagykorú, nappali tagozatos gyermek estében csak adható, mely után központi támogatás nem jár. A panaszos rossz szociális helyzetére hivatkozva ismételt, november 12-én kelt kérvényében továbbra is kérte a támogatást. A polgármester 369-5/2002. november 13-án kelt határozatban megállapította a gyermek után járó kiegészítő családi pótlék folyósítását.
A polgármester a 21-10/2002. július 26-án kelt határozatával 2002. június 30. napjától megszüntette a panaszos kiskorú gyermeke után járó kiegészítő családi pótlék folyósítását. A határozat indokolása szerint a „kérelmező nem csatolta hitelt érdemlően a család jövedelméről szóló kereseti,- és egyéb hivatalos igazolásokat”. A panaszos később kérte a támogatás újbóli folyósítását romló szociális helyzetére hivatkozva, de megfelelő igazolást nem csatolt. A kérelem elbírálásakor az önkormányzat hivatalból szerezte be a Pest Megyei Munkaügyi Központtól a munkanélküli ellátásról szóló igazolást, mert a panaszos azt többszöri felszólításra sem csatolta. A Pest Megyei Munkaügyi Központtól beszerzett igazolás szerint a család egy főre jutó havi jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét ezért a polgármester a 369-5/2002. november 13-án kelt határozatában megállapította a panaszos kiskorú gyermeke után a kiegészítő családi pótlék folyósítását.
A panaszos beteg, ápolásra szoruló édesanyja után benyújtott, ápolási díj megállapítása iránti kérelmét az önkormányzat 355-2/2002. június 10. napján kelt határozatában elutasította, mert a kérelem „a helyi szociális rendeletben előírtak szerint egyetlen feltételnek sem felel meg”.  A panaszos ezt követően több kérelmet nyújtott be, amit az önkormányzat a feltételek hiánya miatt ismételten elutasított.
Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
•	1997. évi XXXI törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (hatályos 2001. XI. 1 - 2002. XII. 31.)
19. § (1) A kiegészítő családi pótlék célja a szociálisan hátrányos helyzetben lévő családok anyagi támogatása, ennek révén a gyermek családi környezetben történő ellátásának elősegítése, a gyermek családból történő kiemelésének megelőzése.
(2) A települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket rendszeres támogatásban részesíti, ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét (a továbbiakban: az öregségi nyugdíj legkisebb összege) és a családban történő nevelkedés nem áll a gyermek érdekével ellentétben, feltéve, hogy a települési önkormányzat rendelete alapján elrendelt vagyoni helyzet vizsgálata során az egy főre jutó vagyon értéke nem haladja meg külön-külön vagy együttesen a (7) bekezdésben meghatározott értéket.
(8) A települési önkormányzat képviselő-testülete a rendszeres támogatás iránti kérelmet elutasítja, ha a (6) bekezdésben megjelölt személyek együttesen vagy külön-külön a (7) bekezdésben meghatározott értékű vagyonnal rendelkeznek.
20. § (3) Ha a rendszeres támogatást jogerősen megállapítják, az a kérelem benyújtásától esedékes. A folyósítás időtartama a feltételek fennállásáig tart. A rendszeres támogatásra való jogosultság feltételeit - a 19. §-ban meghatározottak alapulvételével - a települési önkormányzat képviselő-testülete évente legalább egyszer felülvizsgálja.
(4) Ha a rendszeres támogatásban részesülő középfokú vagy felsőfokú oktatási intézmény nappali tagozatán tanul, a támogatás a gyermek nagykorúvá válása után is megállapítható és tovább folyósítható addig az időpontig, ameddig tanulói vagy hallgatói jogviszonya fennáll, legfeljebb azonban 25. évének betöltéséig.
133. § (1) Az e törvényben meghatározott feltételek hiányában vagy az e törvény rendelkezéseinek megsértésével nyújtott ellátást meg kell szüntetni.
(2) Az ellátást jogosulatlanul és rosszhiszeműen igénybe vevőt kötelezni kell a pénzbeli ellátás visszafizetésére, természetbeni ellátás esetén a pénzegyenérték megfizetésére, személyes gondoskodást nyújtó ellátás esetén az intézményi térítési díj összegének megfizetésére (a továbbiakban: megtérítés).
(5) Az eljáró szerv a megtérítést méltányosságból elengedheti, illetve csökkentheti.
•	1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról (hatályos 2002. I. 1. – 2002. XII. 9.)
40. § Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó részére biztosított anyagi hozzájárulás.
41. § (1) Ápolási díjra jogosult - a jegyes kivételével - a hozzátartozó [Ptk. 685. § b) pont], ha önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre szoruló
a) súlyosan fogyatékos, vagy
b) tartósan beteg 18 év alatti
személy gondozását, ápolását végzi.
(4) A települési önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek esetén ápolási díj állapítható meg annak a hozzátartozónak, aki 18. életévét betöltött tartósan beteg személy gondozását végzi.
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
 (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
•	Hont Község Önkormányzatának szociális ellátásának szabályozásáról szóló többször módosított – 4/1997. (IV. 30.) képviselőtestületi rendelete
8. § (1)  Rendszeres nevelési segély állapítható meg annak a kiskorú gyermeknek, akinek a családjában (egy háztartásban életvitelszerűen együtt lakó közeli hozzátartozók) az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-t és nem rendelkezik olyan forgalomképes vagyonnal (lakhatást biztosító ingatlant kivéve) amelyből a megélhetés fedezhető lenne és emiatt a gyermek testi, szellemi fejlődése veszélyeztetve van.
11. § (1) Az ápolási díj ügyben indult eljárásban az Sztv. 40-44. §-aiban meghatározottak alapján kell dönteni.
A vizsgálat megállapításai
A szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások megállapítása részben a települési önkormányzatok feladata. A rendszeres gyermekvédelmi támogatás célja, hogy az anyagi okok miatt veszélyeztetett gyermekeket segítse, ezzel a rászorult család képes legyen a gyermekek otthoni ellátására. A támogatást olyan gyermek kaphatja, akinek családjában az összjövedelem egy főre eső része nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét.
A Gyvt. előírja, hogy ha a rendszeres támogatásban részesülő felsőfokú oktatási intézmény nappali tagozatán tanul, a támogatás a gyermek nagykorúvá válása után is megállapítható és tovább folyósítható, amíg hallgatói jogviszonya fennáll, de legfeljebb 25. évének betöltéséig.
Hont Község Önkormányzatának szociális ellátásának szabályozásáról szóló többször módosított 4/1997. (IV. 30.) rendelete (a továbbiakban: helyi rendelet) szerint az arra rászoruló kiskorú gyermeknek jár a támogatás. A nagykorú gyermek támogatásáról a rendelet nem szól. Ezen esetben a törvény szabályozását kell alapul venni. A települési önkormányzat a támogatás megállapításakor a gyermek érdekeire, valamint szociális helyzetére tekintettel, mérlegeléssel dönt. A döntés során minden egyes alkalommal és esetben az összes körülmények figyelembevételével határoz. Nagykorú gyermek esetében, mivel a támogatás csak lehetséges, de semmi esetre sem kötelező még inkább előtérbe kerül az önkormányzat mérlegelési jogköre. Ennek alapján egy-egy döntés mindig az adott pillanatnyi jogosultságot, vagy esetleg a jogosultság hiányát állapítja meg. Így egy támogatást engedélyező döntést nem lehet visszamenőleg érvényesíteni, vagyis egy a kérelmező számára kedvező döntés alapján egy korábbi elutasító döntést felülbírálni azzal, hogy a támogatást visszamenőleges hatállyal állapítják meg. A támogatás minden esetben a kérelem benyújtásának időpontjától jár.
A család rossz szociális helyzete miatt a panaszos -méltányosságból- megkapta a nagykorú, felsőfokú tanulmányokat folytató gyermeke után a kiegészítő családi pótlékot.
A Gyvt. valamint a helyi rendelet szerint a rendszeres támogatásra az a gyermek jogosult, ahol a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét. Ennek megállapításához a kérelmezőnek a megfelelő igazolásokat csatolnia kell. Ha a törvényben meghatározott feltételeket a kérelmező nem teljesíti, az ellátás számára nem adható meg. Ezzel áll összhangban az államigazgatási eljárásról szóló törvény azon rendelkezése, miszerint az ügyfél köteles a legjobb tudása szerint és jóhiszeműen eljárni. A panaszos a rendszeres támogatáshoz szükséges igazolásokat az önkormányzatnál nem nyújtotta be, azt a polgármesteri hivatal hivatalból szerezte be, attól kezdve, hogy a dokumentumok rendelkezésére állnak az ellátást ismét folyósítja. A támogatás annak jogerős megállapításától jár, visszamenőleges utalásra a jogszabály nem ad lehetőséget.
Az ápolási díjjal kapcsolatban a helyi rendelet kimondja, hogy a 1993. évi III. a szociális igazgatásról és szociális ellátásról szóló törvény szerint jár el az önkormányzat. A törvény szerint csak a súlyosan fogyatékos, illetve a tartósan beteg 18. év alatti személy gondozása esetén jár az ápolási díj. Azonban törvényi felhatalmazás alapján az önkormányzat megállapíthatja a támogatást annak a hozzátartozónak is, aki 18 évnél idősebb személyt ápol. A helyi rendelet azonban ilyen szabályozást nem tartalmaz, ezért a törvény szövege az irányadó. A panaszos édesanyja azonban nem minősül súlyosan fogyatékosnak, ezért nem állapított meg az önkormányzat ápolási díjat.
Tekintettel arra, hogy a panaszos sérelmeivel kapcsolatban alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg, az eljárást intézkedés nélkül lezárom.

Budapest, 2003. május 20.

Takács Albert