OBH 1060/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kristó Annamária
Az eljárás megindulása:
A nevük elhallgatását kérő panaszosok a Vakok Állami Intézetében tapasztalt és megélt állapotokat írták le. Különösen azt sérelmezték, hogy az Intézetben nincs tényleges rehabilitáció; a lakóotthoni programra kapott pénzt az intézmény másra használta fel; a vak hajléktalanok elhelyezése megoldatlan; az érdekképviseleti fórum nem tud hatékonyan működni; rossz a házirend; nincs pszichiáter.
Érintett alkotmányos jog:
•	A szociális biztonsághoz való jog:
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.
Az ügy jogszabályi háttere: 
•	100/1999. (XII.10.) OGY határozat az Országos Fogyatékosügyi Programról,
•	1/2000. (III.27.) SzCsM utasítás a Szociális és Családügyi Minisztérium által fenntartott szociális intézmények működéséről.
•	A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet,
•	A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről szóló 188/1999. (XII.16.) kormányrendelet,
Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
A beadványban előadottakkal kapcsolatban felkértem az intézményt fenntartó egészségügyi szociális és családügyi minisztert a vizsgálat lefolytatására. A Minisztérium szervezeti átalakítása során az Intézet szakmai felügyelete a Fogyatékossági Főosztályhoz került át, az átszervezést követően folytatták le a szakmai ellenőrzést.
A vizsgálat két részből állt. Egyrészt a működés általános feltételeire vonatkozóan, másrészt a helyszínen a dokumentumok ellenőrzéséből és az intézmény egyes gondozási és rehabilitációs egységeiben folyó munka személyes megtekintéséből. A szakmai ellenőrzés kitért a beadványban megfogalmazott problémákra is.
Az Intézmény működésének felülvizsgálata során az ellenőrzés kitért különös tekintettel a 100/1999. (XIII.10.) OGY határozatban megfogalmazott elvárásokra, valamint a miniszteri utasításban (1/2000. (III.27.) SzCsM utasítás) előírt feladatok végrehajtásának, a követelmények megvalósulásának ellenőrzésére, továbbá a szociális törvényben előírt intézményfenntartói feladatkörnek megfelelően a szakmai munka eredményességének ellenőrzésére és értékelésére.
A vizsgálat idején az intézmény még (2003. június 30-ig) ideiglenes működési engedéllyel rendelkezett. Az ideiglenes működési engedély indoklásában szereplő felújítási munkálatok nagy részét elvégezték, és már a jogszabályoknak megfelelő szakmai létszámmal is rendelkezik. A végleges működési engedély megkérése a fenntartó feladata volt, amelyet 2003. október 21-én a Fővárosi Közigazgatási Hivatal véglegesített. A határozat indokolásában a Közigazgatási Hivatal megállapította, hogy a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésének engedélyezéséről szóló 1/2000. (I. 7.) SzCsM. rendeletben foglalt előírásoknak megfelelően biztosítottak a tárgyi és személyi feltételek. Ennek megfelelően az Intézet az alábbi szociális szolgáltatásokat nyújtja: fogyatékosok rehabilitációs intézményi ellátása, látás fogyatékosok családsegítése, valamint nappali ellátás.
Az intézmény a működésére vonatkozó tárgyi és személyi feltételek előírásának megfelel. A szakképzettségi mutató 94 %-os. A bentlakásos szociális intézmény által nyújtandó szolgáltatásainak is megfelel az Intézet (étkeztetés, ruházat, textília biztosítása, egészségügyi ellátás). Az ellátottak érték- és vagyonmegőrzésének szabályait a házirendben rögzítették.
Az ellátottak egészségügyi ellátását külön berendezett orvosi és nővéri szoba, valamint főállású orvosok és az egészségügyi személyzet biztosítja. Rendszeresek az általános és szűrővizsgálatok. Az intézmény mindkét részlegében rendelkezésre állnak az alapvető vizsgálatokhoz szükséges műszerek. A szakorvosok közül helyben rendel szemész, pszichiáter, reumatológus szakorvos.
A rehabilitációs intézmény rendelkezik szakmai koncepcióval a kötelezően és szabadon vállalt feladataira vonatkozóan. Ebben megfogalmazásra kerültek az elérendő célok és a végrehajtandó feladatok. Ezek összegzését tartalmazza – jogszabályi előírásoknak megfelelően – a minden évben, a fenntartó számára elfogadásra beküldött éves munkaterv és a következő évi feladatterv. Az intézményben folyó szakmai munka folyamatosan javul, a szakmai területen (pl.: mentálhigiénés csoport) sok a fiatal szakképzett munkatárs. A kialakult munkarendbe szerepel az Igazgatói Tanács összehívása, ahol az egyes részleg és csoportvezetők megvitatják és elfogadják az éves munkatervet. Rendszeresen tartanak osztály/csoportértekezlet, ahol szintén lehetőség adódik a szakmai kérdések megvitatására.
Az Érdekképviseleti Fórum működése írásban, a fenntartó által elfogadott módon szabályozott, ülésein a fenntartó részéről is egy fő, hivatalos delegáltként részt vesz. Az Érdekképviseleti Fórum működésének szabályzata megfelelően biztosítja a törvényi előírások érvényre juttatását és a jogosultak érdekvédelmét.
Az intézményi felvétel során, az új lakókkal kötött megállapodások az előírásoknak megfelelnek, azokat másolatban a fenntartónak rendszeresen megküldik.
Az intézményben mindkét részlegében külön mentálhigiénés csoport működik. Fő tevékenységi területei: a rehabilitáció keretében az egyéni fejlesztési és gondozási tervek alapján, szocioterápia, prevenció, fenntartó funkció. Lehetőség van az egyéni vagy csoportos terápiákra is, eseti problémák megbeszélésére, kríziskezelésre.
A gondozottak foglalkoztatását több területen biztosítja az intézmény. Ilyen az intézeten kívüli munkavégzés (82 fő), az intézeten belüli, ún. munkajutalmas munkavégzés (14 fő) és a szociális foglalkoztatás. Az intézményben Erzsébetvárosi Foglalkoztató Kft. kihelyezett telephelyet működtet (15 fő). Az intézmény ezen kívül kézműves műhelyt is üzemeltet, de ezek a foglalkozások nem illeszkednek semmilyen képzési rendszerbe, ezek (gyertyaöntés, kosárfonás, szövés, tonett-szék szövés, kerámia készítés) leginkább a szabadidős foglalkozás lehetőségét teremtik meg.
Miután rehabilitációs célú szociális intézményről van szó, az Intézet elsődleges feladata: az intézményi ellátást igénybe vevő önálló életvezetési képességeinek kialakítása, illetve helyreállítása, fejlesztése, továbbá a társadalomba történő be-, illetve visszailleszkedésének támogatása és az utógondozás megszervezése.
A kollégiumi és dolgozói részleg lakóinak egyéni fejlesztési terve alapján kerültek kidolgozásra az egyes, fejlesztéshez kapcsolódó tevékenységi körök. Ezek mindegyike azt a célt szolgálja, hogy a látássérült, vak emberek elsajátíthassák az önálló életvitel feltételeinek minden elemét. Ilyenek az önkiszolgálásra, a kommunikációra, a szocializációra vonatkozó fejlesztő foglalkozások, a készségfejlesztő foglalkozások (zeneoktatás, idegen nyelv tanulás, barkácsolás, jóga, testnevelés), illetve a tiflopedagógiai fejlesztő foglalkozások (közlekedés, útvonaltanítás, látásnevelés, Braille írás-olvasás, olvasógép használata, írógép használata).
Az országos, regionális és megyei módszertani intézmények kijelölése alkalmával a Vakok Állami Intézete nem kapott intézményi módszertani feladatokat, így ezzel kapcsolatban nincs feladat ellátási kötelezettsége. Miután országos hatáskörű, speciális intézményről van szó, részt vesz a szociális terület alakulását befolyásoló szakmai munkában. Több felsőoktatási intézménnyel együttműködve biztosítja a hallgatók számára a kötelező szakmai gyakorlat megszerzését, jelen van a szakmai rendezvényeken. Az intézet maga is rendez a továbbképzésre és szakmai tapasztalatcserére alkalmas konferenciákat.
Az állami feladatként ellátandó alaptevékenységen túl vállalt feladat a Vakok Elemi Rehabilitációs Csoportjának (VERCS) működtetése, évente három alkalommal 8-8 személy részére tanfolyamot szerveznek. A VERCS célja a felnőtt korban látásukat vesztett személyek lelki és gyakorlati szempontú társadalomba való visszailleszkedésének elősegítése, rehabilitációja. Feladatai közé tartozik a rászoruló személyek felkutatása, nyilvántartásba vétele, a rehabilitációra szoruló személyek képzése, a tanfolyam után utógondozásuk. A VERCS működése országos hatáskörű, ezért a tanfolyamok során, a három hónapos időtartamban, a programban részt vevők az intézményben laknak. Nincs országos szinten működő jelzőrendszer, amely a rászorulók számára jelezné ezt a lehetőséget, illetve a VERCS kapacitása is nagyon kicsi. Az intézmény fenntartójával közösen ki kell dolgozni egy olyan szakmai programot, amely felhasználva a VERCS eddigi tapasztalatait az ország más pontjain is megvalósítható lenne, és így nagyban elősegítené a látássérült emberek megtartását a társadalmi életben, és ezzel megelőzhető lenne az intézményi ellátás igénye.
Szintén külön vállalt feladat közé tartozik a Családsegítő Szolgálat és a nappali ellátást biztosító csoport működtetése. A családsegítő célja, hogy Budapest területén otthonukban élő, életvezetési problémákkal, szociális gondokkal küzdő vak és gyengénlátó családok, illetve személyek szociális és mentálhigiénés ellátásáról gondoskodjon. A Vakok Napközi Otthonának az a célja, hogy a Budapest területén otthonukban élő idős, szociális és mentális támogatásra szoruló, önmaguk ellátására részben képes vak és gyengénlátó személyek napközbeni ellátását biztosítsa.
Az intézménynek nincs külön képzési terve, hanem az egyéni fejlesztési és gondozási tervek alapján történik a képzés, foglalkoztatás megszervezése. A kollégium azonban rendelkezik pedagógiai programmal.
Az intézmény államilag elismert, iskolarendszerű képzést nem folytat. A VÁI-ban oktatói-nevelői munka kiemelten a kollégiumi részben folyik. A bentlakók egy része (8 fő) integrált oktatásban, egy másik csoportjuk szegregált képzésben vesz részt. (Vakok Általános Iskolája keretében működő szakiskolai tagozaton, a vakok Országos Szövetsége által szervezett tanfolyamon.). A nevelőtanárok feladata, hogy a tanórákra való felkészítést speciális eszközökkel és módszerekkel segítsék. Ezen túlmenően pedig: látásnevelés, közlekedéstanítás, életvezetési és háztartási ismeretek tanítása, pályaorientáció.
Az intézmény az eltérő ellátási formában részesülők számára különböző céllal és tartalommal nyújt foglalkoztatási lehetőségeket. A dolgozói részlegben a munkafoglalkoztatás a munkanélküliek részére, valamint a munkába állás feltételeinek biztosítása és szabadidő hasznos eltöltése a cél. A Szociális Otthonban és a Napközi Otthonban inkább a szabadidős foglalkoztatás a jellemző. A kollégiumi részben a nevelési programhoz kapcsolódó foglalkoztatási program biztosítása az elsődleges, míg a VERCS csoportjában az önálló életvitelre való felkészítés, az önkiszolgálás és tiflopedagógiai munka az alapvető feladat.
A lakók közötti konfliktusok legnagyobb részét az alkoholfogyasztásból eredő nézeteltérések, agresszív kitörések okozzák. A dolgozók részlegében élők között, a munkanélkülivé váltak mentális állapota a legtöbb esetben romlik és ez sokszor összefügg a mértéktelen alkoholfogyasztással. Az Érdekképviseleti Fórumhoz érkező dolgozói és lakói panaszok legnagyobb része is ebből az alapproblémából fakad. Gyakoriak a házirend többszöri súlyos megsértésének az esetei, valamint gyógykezelésre való beutalással kapcsolatos nézeteltérések. A konfliktusok kezelésébe a mentálhigiénés csoport munkatársait vonják be, de az alkohol problémákkal küzdők kezelése több esetben már meghaladja az ő szakmai kompetenciájukat.
Az intézményi ellátottak körében sajnos egyre nő a halmozottan sérültek aránya. A kollégiumi részben is nő az értelmi és látásfogyatékos tanulók létszáma. Ellátásukat az intézményen belül igyekeznek megoldani, de ez fokozott és egyre több oldalú szakmai elvárásokat támaszt a munkatársak felé.
Sok ellátott évtizedek óta az intézmény lakója, mivel több lehetőséget biztosít a változó állapot szerinti (kollégium – dolgozói részleg – idősek otthona) folyamatos intézményi ellátás, mint az átmeneti intézményi elhelyezés utáni visszakerülés a társadalomba. Ennek egyik lehetősége lenne a lakóotthoni elhelyezési formák megvalósítása, de más csatornákat is fel kell kutatni annak érdekében, hogy látásfogyatékos személyek önálló életet élhessenek a társadalom egyenjogú tagjaiként. E cél érdekében az intézmény fontos feladata nem csak a lehetőségek felkutatása (visszatérés a családba, közös albérlet, lakóotthon), hanem elsődlegesen az önálló életvitel magabiztos elsajátításának segítése, hogy a most még intézményi ellátásban részesülő látássérült emberek saját akaratból, bátorsággal válasszák az új, vagy a korábbi életformát.
Az önálló életvitel feltételeinek elsajátítására az egyéni fejlesztési tervek szerint az intézményben különböző foglalkozások és az intézményi életet is az önellátás minél magasabb szintű elsajátítása mellett igyekeznek megszervezni. Az intézménynek törekedni kell arra, a fenntartó minisztériumnak pedig ehhez minden segítséget meg kell adnia, hogy a társadalmi integráció minden lehetséges eszközét feltérképezze, ezeket megismertesse a lakókkal, illetve felkészítse őket a választási lehetőségre. A fenntartóhoz benyújtott éves beszámolóban kitüntetetten kell szerepelnie a cél érdekében megtett intézkedéseknek, valamint a sikeres esetek bemutatásának is.
Az intézmény 2008-ig ütemezve kidolgozta a lakóotthoni-kitagolási program szakmai koncepcióját. Ennek megvalósulása azonban a külön, erre a célra nyújtott források megteremtésén múlik. Az intézmény jelenleg nem rendelkezik lakóotthonnal, eddig két alkalommal utasították el ilyen irányú pályázatát. A 2003. évi munkatervben kiemelt feladatként szerepel a kidolgozott szakmai program megvalósításának megkezdése, és ehhez a fenntartó szakmai támogatását biztosítja. Az egyénenként elkészített fejlesztési tervek alapján felmérhető a lakóotthoni ellátást igénylő ellátottak köre, ezt követően az intézmény szakmai mentálhigiénés csoportjának a feladata lenne a lakók felkészítése az önálló életvitel első állomására, valamint az utógondozás megszervezése.
Vizsgálat összegzése: 
A Vakok Állami Intézetén belül önálló működési engedéllyel működik egy fogyatékosok ápoló-gondozó otthona, valamint a fogyatékosok rehabilitációs intézménye. Miután rehabilitációs célú szociális intézményről van szó, elsődleges feladata: az intézményi ellátást igénybe vevő önálló életvezetési képességeinek kialakítása, illetve helyreállítása, fejlesztése, továbbá a társadalomba történő be-, illetve visszailleszkedésének támogatása és az utógondozás megszervezése.
Állami feladatként ellátandó alaptevékenysége továbbá: a szociális ellátás szállásnyújtással azoknak a nem tanköteles látássérült személyeknek, akiknek oktatása, képzése, átképzése és rehabilitációs célú foglalkoztatása csak intézményi keretek között valósítható meg, valamint önmagát ellátni nem képes látássérült időskorúak ápoló-gondozó intézményi ellátása.
Az intézményben több területen folyik a rehabilitációs tevékenység. Egyrészt külön csoportban foglalkoznak a felnőtt korban megvakult személyekkel, ami országos szinten még mindig egyedülálló. Egy évben három tanfolyamot indítanak, egy tanfolyamon nyolc fő tud részt venni. Emellett számos foglalkozás keretében, felkészült szakemberek részvételével folyik a foglalkozási és szociális rehabilitáció, fejlesztő foglalkoztatás. Az intézmény lakóinak nagy része munkaviszonyban áll vagy tanulmányokat folytat.
Az intézményben minden ellátási szinten, a jogszabályi előírásoknak megfelelően jelen van az érdekképviselet lehetősége. A dolgozói részen a lakógyűlés, a kollégiumi részen a diákönkormányzat, valamint az Érdekképviseleti Fórum is a fenntartó által elfogadott módon működik, amelybe a Minisztérium részéről is delegált egy fő. A házirendben szabályozott a panasztételi lehetőség.
Az intézmény jogszabályi kötelességének eleget téve kialakította lakóotthoni, kitagolási projektjét 2008-ig. Lakóotthonok létrehozására azonban forráshiány miatt még nem került sor, eddigi pályázataikat elutasították.
Az ellenőrzés eredményeként megállapítható, hogy két olyan terület van, amelyen a fenntartó részéről intézkedés meghozatala szükséges.
Az egyik ilyen terület a lakóotthon(ok) létrehozása, amire a tárca rendszeresen pályázatokat ír ki. Szükséges lenne, hogy a Vakok Állami Intézete erre megfelelő színvonalú, esélyes pályázatot nyújtson be. Ennek érdekében a Fogyatékosügyi Főosztály minden szakmai segítségét felajánlotta a pályázat elkészítéséhez.
A másik terület az intézmény által nyújtott rehabilitációs tevékenységek szélesítése, fejlesztése, a foglalkozásba bevontak számának növelése, a társadalmi integráció tekintetében minél nagyobb eredményesség elérése. Ennek érdekében a fenntartó első lépésben az elemi rehabilitációs csoporttal vette fel a kapcsolatot. Olyan közös program kidolgozását tervezik, amely az intézményben 1980 óta folyó munka tapasztalatait felhasználva, országos szinten, szélesebb körben tudna segíteni a felnőtt korban megvakult embereken, és minél szélesebb lehetőséget adna a rászorulók elérésében.
Vizsgálatom eredményeként megállapítottam, hogy a Vakok Állami Intézete a jogszabályi előírásoknak megfelelően működik, az átvállalt állami feladatokat teljesíti, ezért az Alkotmányban biztosított szociális biztonsághoz való joggal összefüggésbe hozható visszásságot nem tártam fel. A fenntartó felmérte azokat a területeket, ahol a fenntartó kötelezettségéből fakadó intézkedések meghozatala szükséges ahhoz, hogy - az Országgyűlés Országos Fogyatékosügyi Programról alkotott határozatában szereplő alapelvek és célkitűzések érvényesülése érdekében, a nemzetgazdaság mindenkori lehetőségeivel összhangban - a fogyatékosságból eredő társadalmi hátrányok enyhüljenek.

Budapest, 2003. december 12.

Lenkovics Barnabás