Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1022/2003. számú ügyben

Előadó: dr. Juhász Orsolya

Az eljárás megindulása

A panaszos beadványában több bíróság eljárását, Perkáta Nagyközség Önkormányzat (a továbbiakban: Önkormányzat) kommunális adó kivetésével összefüggő gyakorlatát, Perkáta Nagyközség területén az utak állapotát, valamint az Önkormányzat által szervezett hulladékszállítás kötelező igénybevételét sérelmezte. 

Eljárásom során megkerestem az Önkormányzat jegyzőjét, akitől tájékoztatást kértem a helyi közutak állapotáról, illetve a kommunális adó befizetésének módjáról, továbbá kértem a települési szilárd hulladékkal összefüggő, az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló helyi rendelet megküldését.

A fentieken túl szükségessé vált Perkáta Nagyközség Önkormányzata 2/2002. (III. 1.) sz. – a hulladékgazdálkodásról szóló – rendeletének vizsgálata is.

A megállapított tényállás

1. A panaszos levelében kifogásolta a Pesti Központi Kerületi Bíróság, a Fővárosi Bíróság, valamint a Legfelsőbb Bíróság döntéseit, mivel az említett bíróságok – a Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala és a Budapesti Elektromos Művek Rt. ellen 1996. október 8-án indított – keresetét elutasították.
2. Ugyancsak sérelmezte az Önkormányzat jegyzőjének a kommunális adó kivetésével kapcsolatos eljárását. Sérelmezi, hogy – elmondása szerint – személyesen kell a befizetési csekkért a jegyzőhöz fordulnia.
3. Levelében kifogásolta Perkáta Nagyközség közútjainak az állapotát is, mivel – állítása szerint – ennek következtében esett el és szenvedett sérüléseket a felesége, ezért kártérítést kíván kérni.
4. Beadványában sérelmezte a hulladékszállításért fizetendő díj mértékét is, valamint azt, hogy 2001. január 1-től kötelezővé tették a szemétszállítást. Véleménye szerint a jegyző „jogszabálysértő határozatával önhatalmúlag ró ki terhet a falu lakosaira”.

Az Önkormányzat jegyzője a kommunális adó kivetésével összefüggésben azt a tájékoztatást adta, hogy „az adózó állampolgárok részére, minden év február 15-ig a képviselőtestület döntése, rendelete alapján a változásról minden adózó határozatban ki van értesítve, mellékelve a befizetéshez szolgáló csekket. (…) A határozatban értesítve van az adózó az I.-II. félévi adó összegéről, a pótlékmentes befizetés határidejéről és arról, hogy mindaddig a kivetett, megállapított adót kell fizetnie, amíg jogszabályváltozás nem történik. Egyenlegértesítőket augusztus 31-ig megkapják az adózók, melyben értesülnek a folyó évi összegről. Tájékoztatást kapnak továbbá a még fennálló befizetési kötelezettségeikről.  A szeptember 30-i zárás után, aki fizetési kötelezettségének nem tett eleget fizetési felszólítást kap. A befizetéshez szolgáló csekk minden esetben mellékelve van.” A közutak állapotával kapcsolatban adott tájékoztatása szerint „az Önkormányzat területén az aszfaltos utak és a makadám utak kátyúzása az idei évben is meg van rendelve. Évente a költségvetésből az anyagi lehetőségekhez mérten az utak állagmegóvására, javítására jelentős összeget fordít az Önkormányzat.” Az Önkormányzat jegyzője megkeresésemre megküldte a hulladékgazdálkodásról szóló helyi rendeletet is.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (a továbbiakban: Ptk.)

201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár.
(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné, a szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja.
226. § (1) Jogszabály meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit, és kimondhatja, hogy ezek a szerződésnek akkor is részei, ha a felek eltérően rendelkeznek.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (a továbbiakban: Ötv.)

8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: (…) a köztisztaság és településtisztaság biztosítása (…) a helyi közutak és közterületek fenntartása (…).
(2) (…) a települési önkormányzat maga határozza meg – lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően –, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.
(4) a települési önkormányzat köteles gondoskodni (…) a helyi közutak fenntartásáról (…).
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
95. § A Kormány:
a) a belügyminiszter közreműködésével, a fővárosi, megyei közigazgatási hivatal vezetője útján biztosítja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzését;
98. § (2) A közigazgatási hivatal vezetője a fővárosban és a megyében
a) ellátja a helyi önkormányzatok, a helyi kisebbségi, valamint a kisebbségi települési önkormányzatok törvényességi ellenőrzését, a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnek kizárólag a jogszerűségét vizsgálhatja;
(3) A közigazgatási hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat
a) szervezete, működése, döntéshozatali eljárása,
b) döntései (rendelete, határozata) (…) megfelel-e a jogszabályoknak.
99. § (1) A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében - határidő tűzésével - felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.
1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről ( a továbbiakban: Kt.)
34. § (1) A közút kezelője köteles gondoskodni arról, hogy a közút a biztonságos közlekedésre alkalmas, közvetlen környezete esztétikus és kulturált legyen.
(4) A közút megrongálódását a közút kezelője köteles haladéktalanul kijavítani, és a közút forgalmának biztonságát veszélyeztető helyzetet elhárítani. 
35. § Az út kezelője a kezelői kötelezettségének megszegésével okozott kárt a polgári jog általános szabályai szerint köteles megtéríteni. A kártérítési követelést a kár keletkezését követően haladéktalanul kell a közút kezelőjéhez bejelenteni.

2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról (továbbiakban: Hgt.)

2. § (1) A törvény hatálya kiterjed
a) minden hulladékra;
12. § (1) A fogyasztó köteles a szervezett hulladékbegyűjtést - ideértve a szelektív hulladékbegyűjtési rendszereket is - igénybe venni.
13. § (1) A hulladék termelője, birtokosa a tevékenysége gyakorlása során keletkező, illetőleg más módon a birtokába kerülő hulladékot köteles gyűjteni, továbbá hasznosításáról vagy ártalmatlanításáról gondoskodni.
(2) A hasznosításra vagy ártalmatlanításra vonatkozó kötelezettségét a kötelezett
a) jogszabályokban meghatározott feltételekkel, megfelelő hasznosító vagy ártalmatlanító eljárás, berendezés, létesítmény alkalmazásával saját maga teljesíti, vagy
b) az erre feljogosított és engedéllyel rendelkező kezelőnek történő átadással, a kezelés költségeinek megfizetésével teljesíti.
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
(2) Gazdálkodó szervezet akkor köteles a közszolgáltatás igénybevételére, ha a gazdasági tevékenységével összefüggésben keletkezett települési hulladékának kezeléséről
a) a 13. §-ban foglaltaknak megfelelően nem gondoskodik, vagy
b) azon a településen, ahol a gazdálkodó szervezet települési hulladéka keletkezik, a közszolgáltatás keretében nyújtott települési hulladékkezelés – a környezetvédelmi felügyelőség által igazoltan – környezeti szempontból a 13. §-ban meghatározottaknál lényegesen kedvezőbb megoldással történik. 
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.

242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól (a továbbiakban: kormányrendelet)

2.§ (2) Az önkormányzat képviselő-testülete rendeletében külön-külön határozza meg az általa szervezett, a települési szilárd, illetve folyékony hulladék (a továbbiakban együtt: települési hulladék) kezelésére irányuló közszolgáltatás díját.
(3) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díjmegállapításának ki kell terjednie a közszolgáltatás teljesítésének gyakoriságára és módjára, a teljesítés helyének, a díjfizetési feltételeknek és módoknak a megállapítására.
4. § (1) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díját az önkormányzat képviselő-testülete a rendeletében meghatározott közszolgáltatással arányosan állapítja meg.
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
7. § (1) A közszolgáltatási díj megállapítása - a díj kiszámítására vonatkozó előírások alapján - általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtételt a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott indokolt költségek, ráfordítások és a 6. § (3) bekezdése szerinti nyereség összege és a várható szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani.
(2) Az egységnyi díjtételek a következők:
a) a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja;
8. § (1) A 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egységnyi díjtétel megállapításakor figyelemmel kell lenni arra, hogy a gyűjtőedényzet az ingatlantulajdonos vagy a közszolgáltató tulajdona-e. Ha a gyűjtőedényt külön bérlettel a közszolgáltató biztosítja, annak költsége a díjtétel megállapításánál nem vehető figyelembe.
(4) A közszolgáltatási díjat a közszolgáltatás igénybe vevője - a teljesített közszolgáltatás alapján, számla ellenében - meghatározott időszakonként utólag köteles megfizetni.
(5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.

Perkáta Nagyközség Önkormányzatának 2/2002. (III.1.) sz. rendelete a hulladékgazdálkodásról (a továbbiakban: Ör.)

7. § (9) A Perkáta közigazgatási területén működő gazdálkodó szervezeteknek kötelező igénybe venni a hulladékkezelési közszolgáltatást.
7. § (10) Az ingatlantulajdonos köteles az önkormányzat …/2001. rendeletében meghatározottak szerint az elvégzett közszolgáltatásért közszolgáltatási díjat fizetni. 

Perkáta Nagyközség Önkormányzat Képviselőtestületének 17/2002./2113. (I.1) sz. rendelete a „köztisztaság fenntartásáról” szóló 18/2001./2002. (I.1.) számú rendelet módosításáról (a  továbbiakban: Kör.)

1. § A lakossági intézményes szemétszállítás ürítési díja: 129,- Ft + ÁFA /db. (144.50,- Ft.)     

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (a továbbiakban: Obtv.)

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
20. § (1) Ha az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat alapján arra a megállapításra jut, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság fennáll, annak orvoslására – az érintett szerv egyidejű tájékoztatása mellett – ajánlást tehet a visszásságot előidéző szerv felügyeleti szervének. A felügyeleti szerv az ajánlás tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről az ajánlás kézhezvételétől számított harminc napon belül értesíti az országgyűlési biztost.
29. (2) E törvény alkalmazásában nem minősül hatóságnak:
e) a bíróság.

Az érintett alkotmányos jogok

1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
44/A § (2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

A vizsgálat megállapításai

1. Hivatalunk a bíróságok eljárásaival összefüggő sérelem miatt már több alkalommal tájékoztatta a panaszost – az OBH 5406/1998., az OBH 7355/1998., valamint az  OBH 2200/3/2001. számon kelt levelekben –, hogy az Obtv. 29. § (2) bekezdés e) pontja értelmében a bíróság nem tekinthető hatóságnak, ezért a bíróságok eljárásának, döntéseinek a vizsgálatára nem terjed ki az országgyűlési biztos hatásköre, ahogy azt az Alkotmánybíróság 17/1994. (III. 29.) AB határozata is megerősítette. 

Az Alkotmány X. fejezetében foglaltak szerint a Magyar Köztársaságban az igazságszolgáltatást a bíróságok gyakorolják. A bírák függetlenek, csak a törvénynek vannak alárendelve. A bírósági eljárásoknak, illetve döntéseknek ezért az országgyűlési biztosok általi felülvizsgálata sértené a bírák önállóságát, függetlenségét, semlegességét, a hatalmi ágak elválasztásának alapvető jogelvét és a jogbiztonság elvét.
A fent idézett törvény tehát nem ad lehetőséget bírósági eljárás, illetve döntés felülvizsgálatára, így arra sem, hogy az országgyűlési biztos a peranyag bármely részét, vagy folyamatban lévő, esetleg lezárt ügyben a bírósági eljárást megelőző hatósági intézkedéseket kiragadja és vizsgálja. 

2. A kommunális adó kivetésével összefüggő gyakorlatról a jegyző úgy tájékoztatott, hogy „minden adózó határozatban ki van értesítve, mellékelve a befizetéshez szolgáló csekket. (…) A befizetéshez szolgáló csekk minden esetben mellékelve van.”

A panaszos és az Önkormányzat jegyzőjének álláspontja közti ellentmondás feloldására nem rendelkezem hatáskörrel. A kifejtettek miatt a panasz ezen részében alkotmányos jogokkal összefüggő sérelmet nem állapíthattam meg.

3. A panasz közutak állapotára vonatkozó részében, a 2. pontban megfogalmazottakhoz hasonlóan ugyancsak mellőztem a vizsgálat lefolytatását, illetve az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megállapítást, tekintettel a jegyző és a panaszos álláspontja közti ellentmondásra.
Mindez nem érinti azonban a panaszosnak azon jogát, hogy polgári jogi, vélt kárigényét – az Önkormányzattal szemben – bíróság előtt érvényesítse. 

4. A panaszos sérelmesnek tartja, hogy lakóhelyén kötelező a hulladékszállítási közszolgáltatás igénybevétele. 

4.1. A panasz és az Ör. vizsgálatát követően megállapítottam, hogy a rendelet e tekintetben összhangban áll a magasabb szintű jogszabályokkal. A Hgt. ugyanis kötelező önkormányzati feladatként írja elő valamennyi települési önkormányzat számára a helyi hulladékkezelési közszolgáltatás megszervezését és fenntartását (Hgt. 21. § (1)), melyet az ingatlantulajdonosok kötelesek igénybe venni. A Hgt. 20. § (1) bekezdése szerint „az ingatlantulajdonos köteles az ingatlanán keletkező települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályok szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni”. 
A kormányrendelet 5.§-a szerint a települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett. A rendelet 8. § (5) bekezdése szerint nem tagadhatja meg a közszolgáltatatás megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állást igazolja. 

A ingatlantulajdonosok tehát kötelesek a hulladékszállítási közszolgáltatást igénybe venni és ezért a díjat megfizetni. A közszolgáltatás kötelező megszervezését és igénybevételét – többek között – környezetvédelmi és közegészségügyi szempontok indokolták. Minden háztartásban keletkezik ugyanis olyan hulladék, melyet az ingatlantulajdonosok nem tudnak környezetvédelmi szempontból megfelelően kezelni.

Tekintettel arra, hogy a települési önkormányzatok kötelező feladata a Hgt. 21. § (1) bekezdése értelmében a helyi hulladékkezelési közszolgáltatás megszervezése és fenntartása, ezért arra nézve, hogy a panaszos köteles igénybe venni a hulladékszállítási közszolgáltatást és az érte járó díjat megfizetni, nem állapítottam meg alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot.

4.2. Az Ör. vizsgálatát követően ugyanakkor megállapítottam, hogy szabályai nem mindenben felelnek meg a magasabb szintű jogszabályoknak, ezért alkalmazása a gyakorlatban alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok közvetlen veszélyét rejti magában.

4.2.1. A hulladékszállítás díját rendező Kör. szerint egy típusú hulladékgyűjtő edény vehető igénybe,  melynek ürítési díja: 129,- Ft + ÁFA /db. (144.50,- Ft.) (1.§).

Megállapítottam, hogy a rendelet említett szabályozása – mivel egy űrmértékű hulladékgyűjtő edény használatát rendeli alkalmazni – nem felel meg az arányosság követelményének, szabályozásában nem veszi figyelembe a Hgt. illetve a kormányrendelet előírásait.

A két jogszabály követelményként írja elő, hogy a rendeletekben megállapított hulladékszállítási díjnak meg kell felelnie a Ptk.-ban kimondott szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányossága elvének. A Hgt. kimondja, hogy a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a kezelt hulladék mennyisége és minősége figyelembevételével kell megállapítani (25. § (1) b)). A kormányrendelet szerint a települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díját az önkormányzat képviselő-testülete a rendeletében meghatározott közszolgáltatással arányosan állapítja meg. (4. § (1)). A közszolgáltatási díj megállapítása egységnyi díjtételek meghatározásával történik, mely az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja (7. § (2) a)). 

Az Alkotmánybíróság a hulladékgazdálkodást érintő határozataiban ugyancsak kiemelt figyelmet fordít az elszállított hulladék és az azért megállapított díj arányosságának kérdésére. 
A 26/1997. (IV. 25.) AB határozat hangsúlyozta, hogy "az önkormányzati rendeletalkotással szemben lényeges követelményként fogalmazható meg - más tényezők mellett -, hogy a közszolgáltatás díja az átalányjellegtől a ténylegesen ellátott szolgáltatás értékéhez közelítsen. (ABH 1997. 482, 486.) Az önkormányzatoknak a rendeletalkotás során ezt az elvet figyelembe kell venniük. A képviselő-testületek a szemétszállítási díj meghatározására irányuló szabályozás megalkotásakor kötelesek a szolgáltatási díj összegét a tényleges szemétkibocsátáshoz és az elszállított szemét mennyiségéhez kötni. Ez a kötelezettség közvetlenül a Ptk. 201. §-ából (szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányosságának elve) vezethető le".
Az 54/1998. (XI. 27.) AB határozat pedig elvi jelleggel hívta fel a figyelmet a következőkre: "A szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének tiszteletben tartása olyan alapvető követelmény az önkormányzatokkal szemben, amelyet a szemétszállítási díj meghatározására irányuló rendeletalkotásuk során maradéktalanul érvényesíteniük kell.” 

Természetesen ez nem jelenti azt, hogy a közszolgáltató pontosan köteles lenne lemérni az ingatlanon keletkező hulladék mennyiségét, de azt igen, hogy – tekintettel az önkormányzatok lehetőségeire és teherviselő képességeire – törekedni kell a fenti elvek gyakorlati megvalósítására, pl. 60 literes űrtartalmú gyűjtőedények alkalmazása lehetőségének bevezetésével.

A rendelet tehát azáltal, hogy a lakosság számára egy típusú gyűjtőedény igénybevételét teszi lehetővé, nem differenciál kellőképp a háztartásonként ténylegesen kitermelt hulladéknak megfelelő közszolgáltatási díj mértékében. 

Összességében megállapítottam, hogy a szóban forgó önkormányzati rendelet szabályozása a hulladékszállítási díj meghatározása körében a magasabb szintű jogszabályokban megfogalmazott arányossági követelményeknek nem felel meg. Az önkormányzat a jogállamiság és az abból következő jogbiztonság követelményével, valamint az Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdésében – ez utóbbi jogszabályhely szerint a helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal - deklaráltakkal összefüggésben visszásságot okoz.

Előzőeken kívül a vizsgált rendelettel kapcsolatban felmerült egyéb problémák a következők: 
- A rendelet nem tartalmaz rendelkezést az ellenőrzés kérdéséről.
- Az Ör. 7. § (9) bekezdése szerint „a Perkáta közigazgatási területén működő gazdálkodó szervezeteknek kötelező igénybe venni a hulladékkezelési közszolgáltatást.” Ez a rendelkezés ellentétben áll a Hgt. 21. § (2) bekezdésével.
- A hulladékszállításra vonatkozó jogviszony szabályozása nem felel meg a magasabb szintű jogszabályoknak (Hgt. 23. § d)). 
- A hulladékszállításért fizetendő díjat az Ör. nem tartalmazza, tekintettel arra, hogy jelenleg az Ör. 7. § (10) bekezdése egy másik jogszabályra utal. 

Ajánlás, javaslat

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. §-ának (1) bekezdése alapján felkérem a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy az Ötv. 98. §-ának (2) és (3) bekezdései által biztosított törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg, hogy Perkáta Nagyközség Önkormányzat – 2/2002. (III. 1.) sz. – hulladékgazdálkodásról szóló rendelete teljes egészében megfelel-e a Hgt. és a végrehajtására kiadott kormányrendelet előírásainak.
Abban az esetben, ha az önkormányzati rendelet és a magasabb szintű jogszabályok közötti összhang hiányzik, úgy – az Obtv. 25. §-a alapján – javaslom fontolja meg a közigazgatási hivatal vezetője az érintett önkormányzatnál a rendelet módosításának kezdeményezését.

Kérem a hivatalvezetőt, hogy az ajánlásban, javaslatban foglaltakkal kapcsolatos álláspontjáról 60 napon belül tájékoztasson.

Budapest, 2003. december 12.

Takács Albert