OBH 5166/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György
Az eljárás megindítása
A Magyar Hírlap 2002. december 10-i száma "HF Budapest" aláírással olvasói levelet közölt. Az írás szerint a levélíró édesanyja 1999 májusában elhunyt. Júliusban az olvasó a halotti anyakönyv bemutatásával bejelentette a tényt és jelezte, hogy az állomásra nem tart igényt. Ezt többször megtette, ennek ellenére a közelmúltban olyan tartalmú levél érkezett a több éve elhunyt édesanyja nevére, hogy fizessen meg 13 010 forint összegű tartozást.
Mivel a beadvány összefüggésben áll a Magyar Köztársaság Alkotmányának 54. § (1) bekezdésében biztosított, a kegyeleti jogot is magában foglaló emberi méltósághoz való joggal, élve az 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazással, az olvasói levél alapján hivatalból vizsgálatot indítottam. A tényállás tisztázása érdekében 2002. december 16-án az eset vizsgálatára kértem a Matáv elnök-vezérigazgatóját, különös tekintettel a levélíró bejelentéseinek intézésére.
A megállapított tényállás
A Matáv teljes körű vizsgálata az alábbiakat állapította meg:
1999. október 27-én a Telefonos Ügyfélszolgálathoz az elhunyt előfizető férjétől írásbeli megkeresés érkezett, melyben jelezte, hogy felesége 1999. május 17-én elhunyt, azonban a távbeszélő állomásra továbbra is igényt tart. Szintén ekkor felszólalással élt a 41. számú számla összege ellen. A hatályos üzletszabályzat értelmében „ha az előfizetőnek az előfizetői szerződéssel, vagy az előfizetői jogviszonnyal kapcsolatos reklamációja van, a területi személyes és telefonos ügyfélszolgálathoz kell fordulnia. A határozatlan idejű szerződés megszűnik az előfizető halálával, ha nincs jogviszony folytató örökös, eltartó. Az előfizetővel közös háztartásban élt örökös az átírás kérésekor előnyt élvez a többi örökössel szemben.”
Ennek alapján 1999. november 19-én az előfizetői jogviszony rendezése érdekében a szolgáltató munkatársa telefonon egyeztetett az elhunyt férjével, aki jelezte, hogy a jogviszonyt személyesen Matáv Pont boltban kívánja rendezni. A számla elleni felszólalás miatt 1999. november 19-én írásbeli értesítést küldtek, amit adminisztrációs hiba miatt az elhunyt nevére címeztek.
A társaság nyilvántartása szerint 2000. január 25-én az özvegy és családja „Biztonság” csomagot kívánt rendelni egy Matáv Pont üzletben. Közölték, hogy az előfizető kórházban van. Az ügyfélkapcsolati előadó a rendszerben korábban bejegyzettek alapján tájékozódott arról, hogy az előfizető elhunyt, ezért a jogviszony rendezésére kérte fel az ott lévő személyeket, akik a beadványt visszavéve elmentek, jelezve, hogy szerződésmódosítási díjat nem hajlandók fizetni.
2000. február 4-én az előfizető fiának aláírásával megkeresés érkezett a társasághoz, melyben ismételten kifogásolta a szerződésmódosítás díját. Levelére 2000. március 1-jén kapott írásbeli tájékoztatást.
Díjtartozás miatt az előfizető nevére 2000. március 31-én, 2000. április 21-én fizetési emlékeztetőt, 2000. május 22-én felmondó levelet postáztak. A befizetés elmaradása miatt 2000. május 31-én a távbeszélő állomás kimenő forgalmának korlátozására, majd 2000. június 11-én annak leszerelésére került sor. A leszerelés időpontjában a szolgáltató 9 829 Ft. összegű díjtartozást tartott nyilván.
A 2000. augusztus 3-án az előfizető örökösétől érkezett levélre a társaság 2000. augusztus 30-án válaszolt. Adminisztrációs hiba miatt késedelmesen 2002. november 22-én a díjhátralék behajtásra egy ügyvédi irodához került.
2002. december 5-én az örökös elektronikus levélben kifogásolta, hogy a díjtartozás miatt az ügyvédi felszólító levél az édesanyja nevére érkezett annak ellenére, hogy ő már korábban kérte a jogviszony megszüntetését.
2002. december 11-én a Telefonos Ügyfélszolgálat igazható-helyettese telefonon felvette a kapcsolatot az örökössel. Tájékoztatta, hogy a vizsgálati eredmények alapján a tartozás fennáll, azonban az összeg kiegyenlítésétől a felmerülő adminisztratív késedelem miatt eltekintenek. Értesítette arról is, hogy korábban a jogviszony felmondása helyett az állomást a lakást tovább használó özvegy használni kívánta, de többszöri megkeresésre sem mutatott hajlandóságot a jogviszony rendezésére. Az örökös az intézkedést elfogadta, az ügyet rendezettnek tekinti.
Az ügy jogszabályi háttere
•	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
4. § (1) A polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni.
(4) Ha ez a törvény szigorúbb követelményt nem támaszt, a polgári jogi viszonyokban úgy kell eljárni, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. Saját felróható magatartására előnyök szerzése végett senki sem hivatkozhat. Aki maga sem úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható, a másik fél felróható magatartására hivatkozhat.
85. § (3) Meghalt személy emlékének megsértése miatt bírósághoz fordulhat a hozzátartozó, továbbá az a személy, akit az elhunyt végrendeleti juttatásban részesített. Ha a meghalt személy (megszűnt jogi személy) jó hírnevét sértő magatartás közérdekbe ütközik, a személyhez fűződő jog érvényesítésére az ügyész is jogosult.
•	A távközlési előfizetői szerződésekről szóló 243/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet (hatálytalan: 2001. december 23-tól.)
Változás az előfizető személyében (átírás)
18. § A szolgáltató kérelem alapján módosítja az igénybejelentést vagy az előfizetői szerződést, ha a felek személyében a szolgáltatás-hozzáférési pont helyének megváltoztatása nélkül - az erre vonatkozó megállapodás vagy öröklés miatt - következik be a változás (átírás).
•	A távközlési előfizetői szerződésekről szóló 249/2001. (XII. 18.) Korm. rendelet
12. § (1) A szolgáltató az előfizető kérésére az általános szerződési feltételekben foglaltak szerint módosíthatja az előfizetői szerződést, ha az előfizető személyében szerződés, öröklés vagy jogutódlás következtében változás következik be (átírás).
(3) Az átírás esetén fizetendő díj összegét és az átírás teljesítésének határidejét a szolgáltató az általános szerződési feltételeiben határozza meg. Az átírás teljesítésének határideje azonban nem lehet hosszabb az átírás kérelmezésétől számított 60 napnál.
36. § (1) Ez a rendelet 2001. december 23-án lép hatályba.
•	A Matáv Általános Szerződési Feltételei
V. fejezet 16. Változás az előfizető személyében (átírás)
Az átírás alapjául szolgáló tényekről a feleknek kell nyilatkozniuk.
Ha az átírásra a szolgáltatás-hozzáférési pont létesítési helyének öröklése miatt kerül sor, több jogosult örökös esetén az örökösök megállapodása az irányadó. Ha az örökösök nem tudnak megállapodni, az előfizetői jogviszony a hagyatéki eljárásban hozott jogerős döntésnek megfelelően – az üzletszabályzatban foglaltaknak megfelelően – alakul.
A szolgáltató az özvegyi haszonélvezeti jogot öröklési esetként kezeli, tekintettel arra, hogy a telefonos lakás használója általában a túlélő házastárs marad.
Az előfizetővel közös háztartásban élt örökös az átírás kérésekor előnyt élvez a többi örökössel szemben.
Az átírást a szolgáltató csak akkor teljesíti, ha a meglévő díjtartozást a felek valamelyike rendezi.
18. A szerződés felmondásának szabályai az előfizető részéről
Az előfizetői szerződést az előfizető indokolás nélkül – 15 napos felmondási idővel – bármikor felmondhatja. A felmondást az ügyfélszolgálathoz kell eljuttatni.
A szerződés megszűnése nem mentesíti az előfizetőt a jogviszonyból eredő esetleges tartozásai kiegyenlítésének kötelezettsége alól.
20. A határozatlan idejű szerződés megszűnése
A határozatlan idejű szerződés megszűnik:
- az előfizető halálával, ha nincs jogviszonyt folytató örökös, eltartó.
Az érintett alkotmányos jog
•	54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
A vizsgálat megállapításai
A rendelkezésemre álló – módosított - üzletszabályzat a Hírközlési Főfelügyelet jóváhagyását követően 2001. január 15. napján lépett hatályba.
Az olvasói levélben írtak és a Matáv vizsgálati megállapításai között ellentmondás van. A levélíró szerint már 1999 júliusában bejelentették, hogy az állomásra nem tartanak igényt. A Matáv válasza erről nem, csak az özvegytől 1999. október 27-én érkezett, az állomás további használatára igényt tartó bejelentésről tesz említést.
A szolgáltató az előfizető haláláról az örökösök bejelentése alapján szerezhet tudomást. Ha ez nem történik meg, előfizetőként az egyébként már elhunyt személy szerepel a nyilvántartásban és az esetleges díjtartozást is csak az ő nevén lehet nyilvántartani. Elvárható ugyanakkor a szolgáltatótól, hogy a halál tényéről való tudomásszerzést követően az állomással kapcsolatos bármilyen levelezést (jogviszony rendezése, számla elleni felszólalás intézése) ne az elhunyt nevére postázva végezze függetlenül attól, hogy az állomás még az elhunyt előfizető nevén van.
Átíráskor, csakúgy mint a szerződés felmondásakor az esetleges díjtartozást rendezni kell. A társaság a fennálló tartozás behajtása iránt az állomás korlátozása, majd leszerelés után csak több mint két évvel intézkedett.
A korábbi országgyűlési biztos OBH 4282/2000. számon hivatalból vizsgálatot folytatott egy hasonló ügyben. Eljárása a Mai Nap című lap 2000. augusztus 30-i számában megjelent "Adminisztrációs hiba miatt halál" című írás alapján indult. A cikk beszámolt arról, hogy a Matáv egy hevesi ügyfelének július végén kikapcsolták a telefonját. Az írás szerint amikor az előfizető megpróbálta kideríteni a kikapcsolás okát, a Matáv nyíregyházi kirendeltségén azt közölték vele, hogy "ő már meghalt és nem valószínű, hogy valaha is szüksége lesz még telefonvonalra."
A Matáv vizsgálata feltárta, hogy a hibás ügyintézést egy tévesen iktatott ügyirat okozta. A társaság okulva az eset tanulságaiból újraszabályozta az előfizető elhalálozásának esetére alkalmazott eljárásának rendjét, továbbá az ehhez kapcsolódó megrendelések ellenőrzésére a jövőben nagyobb gondot fordít, továbbá az iktatás rendjét is szigorította.
A korábbi országgyűlési biztos megoldódott panaszra tekintettel nem élt kezdeményezéssel, mert a szolgáltató az adminisztrációs hiba miatti téves ügyintézésével okozott sérelmet rövid időn belül orvosolta, továbbá a hasonló esetek elkerülése érdekében saját eljárási rendjét újraszabályozta.
A konkrét esetben a szolgáltató által sem vitatott téves ügyintézés a levelek elhunyt nevére történő postázásával és az egyébként fennálló tartozás késedelmes behajtásával valósult meg.
A szolgáltató és az igénylő között előfizetői szerződés jön létre, amely a szolgáltató általános szerződési feltételeiből és az egyedi előfizetői szerződésből áll. Az előfizetői szerződésekre a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésekre vonatkozó rendelkezéseit a 249/2001. (XII.18.) Korm. rendeletben foglalt eltérésekkel és kiegészítésekkel kell alkalmazni.
A Ptk. 4. § (1) bekezdése a felek egymás közötti viszonyaiban követendő elveket szabályozza, azaz a jóhiszemű eljárás, a tisztességes eljárás, és a kölcsönös együttműködés elvét.
Az együttműködés elve, amely tevőleges magatartást is elvár a felektől, elsősorban a kötelmi jogviszonyokban kerül előtérbe. A 4. § (4) bekezdése pedig az elvárható magatartási mérték elvét rögzíti.
2. A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelytől senkit nem lehet önkényesen megfosztani. Az emberi méltósághoz való jogból következik a hozzátartozók kegyeleti jog gyakorlásához való joga.
A Ptk. értelmében meghalt személy emlékének megsértése miatt bírósághoz fordulhat a hozzátartozó, továbbá az a személy, akit az elhunyt végrendeleti juttatásban részesített. Ha a meghalt személy (megszűnt jogi személy) jó hírnevét sértő magatartás közérdekbe ütközik, a személyhez fűződő jog érvényesítésére az ügyész is jogosult.
A Ptk. kommentárja szerint az ember halálával jogképessége, személyisége megszűnik. Tovább él azonban egyéniségének, tevékenységének hatása. "A meghalt embernek a környezete, a társadalom tagjai tudatvilágában tovább élő hatását a jognak is védelmeznie kell mindaddig, amíg el nem enyészik." (Törő Károly: Személyiségvédelem a polgári jogban, Közigazgatási és Jogi Könyvkiadó, Budapest, 1979.) Ennek a társadalmi elvárásnak tesz eleget a fenti szabály, amikor a meghalt személy emlékének megóvásáról a hozzátartozók, illetve végrendeleti juttatásban részesítettek kegyeli jogának védelme útján gondoskodik.
Személyhez fűződő jogai csak az élő személynek lehetnek, a meghalt személy már nem, csupán a róla őrzött emlék sérthető meg. A személyhez fűződő jogokat csak személyesen lehet érvényesíteni. A meghaltak emlékének a sérelme a hozzátartozók kegyeleti jogainak a sérelmét jelenti. (BH1980. 377.)
A Ptk. úgy fogalmaz, hogy a meghalt személy emlékének megsértése miatt indítható bírósági eljárás. A hangsúly azon van, hogy a magatartásnak alkalmasnak kell lenni a meghalt személy emlékének megsértésére. A meghalt személy emlékének megőrzését a jóhírnevének, becsületének, emberi méltóságának, magántitkainak és személyes adatainak, továbbá valós gondolatainak a védelme szolgája leginkább.
A bírói gyakorlat alapján e sajátos jog megsértését jelenti a közfelfogás szerint méltatlan körülmények között lebonyolított temetés, az eltemetett sírhantjának megszüntetése, fejfájának eltávolítása és a sírhelyére más személy temetése, a síremlék eltávolítása még akkor is, ha a sírhely-használati jog jogosultja rendelkezett ekként.
A fentiek alapján a halál tényének bejelentését követően az elhunyt nevére történő postai címzés nem sérti a hozzátartozók kegyeleti jogát és ezen keresztül az Alkotmányban garantált emberi méltósághoz való jogot, ugyanakkor megállapítható, hogy a szolgáltató eljárása nem volt kellően körültekintő, nem felelt meg az általánosan elvárható gondosság mértékének. Halálesettel összefüggő ügyintézéskor egyébként is a gondosság magasabb foka várható el.
A nagyszámú ügyféllel szerződéses kapcsolatban álló szolgáltatóknál szervezési intézkedésekkel, a nyilvántartási rendszer fejlesztésével folyamatosan törekedni kell az adminisztrációs hibák előfordulásának minimalizálására. A mostani és a korábban vizsgált eset alátámasztja ennek szükségességét.
Felkérem a Matáv elnök-vezérigazgatóját, hogy az ismertté vált esetek elkerülése érdekében az előfizetőkkel való kapcsolattartás során fokozott gondossággal, a formalizált ügyintézést mellőzve, az egyes esetek sajátosságainak figyelembe vételével járjon el.

Budapest, 2003. március 11.

Lenkovics Barnabás