OBH 4797/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Haraszti Katalin
Az eljárás megindulása:
A magyar nemzetiségű román állampolgár panaszos, aki bevándorolt külföldiként él Magyarországon azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a diákhitel iránti kérelmét a Diákhitel Központ azzal az indokkal utasította el, hogy nem magyar állampolgár.
A megállapított tényállás:  
A panaszos 2000. június 22-étől bevándorolt külföldiként tartózkodik a Magyar Köztársaság területén, akinek a magyar állampolgárság megszerzése iránti kérelmét 2001. december 6-án iktatták a BM Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal Állampolgársági Igazgatóságán. A panaszos 2002. július 22-én, felvételt nyert költségtérítéses alapképzésre az ELTE Állam-és Jogtudományi Kar nappali tagozatára, a 2002-2003. tanév I. félévére. A panaszos 2002. október 24-én hallgatói hitel iránti kérelmet terjesztett elő a Diákhitel Központ Rt.-nél, ahol a kérelmét azzal az indokkal utasították el, hogy nem magyar állampolgár.
A vizsgált alkotmányos jogok:
Művelődéshez való jog: „(1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.
(2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg”. /Alkotmány 70/F. §/
Az alkalmazott jogszabályok: 
•	A hallgatói hitelrendszerről és a Diákhitel Központról szóló 119/2001. (VI. 30.) Korm. rendelet
1. § A hallgatói hitelrendszer célja, hogy minden fiatal számára esélyt teremtsen a felsőoktatásban való részvételre, függetlenül az egyén, illetve családja anyagi teherviselő képességétől, valamint hogy a Kormány hosszú távon biztosítsa az általánosan hozzáférhető, tömeges és minőségi felsőoktatás fenntarthatóságának feltételeit a magyar gazdaság fejlesztése érdekében. E célok hosszú távon is biztonságos és költséghatékony megvalósítása céljából, valamint a diákhitel rendszer méretei, társadalmi, gazdasági és költségvetési kihatásai miatt a Kormány a hallgatói hitelrendszert a megfelelő állami intézmények és állami tulajdonú szervezetek bevonásával, valamint a Diákhitel Központ Részvénytársaság és ezen szervezetek közötti szoros együttműködés elősegítésével kívánja létrehozni és működtetni, beleértve annak forrásteremtési, hiteligénylési, folyósítási és törlesztéssel kapcsolatos folyamatait.
3. § Hallgatói hitelre - egyéni hitelbírálat és kockázatértékelés nélkül - az a magyar állampolgár jogosult, aki
a felsőfokú akkreditált iskolai rendszerű szakképzésben, valamint felsőoktatási intézmény által folytatott akkreditált főiskolai és egyetemi szintű alapképzésben, kiegészítő alapképzésben vesz részt - államilag finanszírozott, illetőleg költségtérítéses - beiratkozott hallgatóként az Ftv. által meghatározott képzési formákban,
a hallgatói hitel igénylésének időpontjában a 35. életévét még nem töltötte be,
a hallgatói jogviszonya nem szünetel,
akinek a hitel igénylésekor nincs érvényes hallgatói kölcsönszerződése a Diákhitel Központ Rt.-vel
•	A menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi július hó 28. napján elfogadott egyezmény valamint a menekültek helyzetére vonatkozóan az 1967. évi január hó 31. napján létrejött jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 1989. évi 15. törvényerejű rendelet

23. Cikk

Állami segély

A Szerződő Államok a területükön jogszerűen tartózkodó menekülteket állami segélyek és támogatások tekintetében állampolgáraikkal azonos elbánásban részesítik.
A vizsgálat megállapításai:
Az Alkotmány 70/F. § (1) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaság nem minden személy, hanem kizárólag az állampolgárok számára biztosítja a művelődéshez való jogot. Az Alkotmány a művelődéshez való jog részét képező felsőfokú oktatáshoz való jogot sem valamennyi magyar állampolgár, hanem kizárólag azok számára garantálja, akik arra a képességeik alapján alkalmasak. 
A 119/2001. (VI. 30.) Korm. rendelet 1. § értelmében „a hallgatói hitelrendszer célja, hogy minden fiatal számára esélyt teremtsen a felsőoktatásban való részvételre, függetlenül az egyén, illetve családja anyagi teherviselő képességétől, valamint hogy a Kormány hosszú távon biztosítsa az általánosan hozzáférhető, tömeges és minőségi felsőoktatás fenntarthatóságának feltételeit a magyar gazdaság fejlesztése érdekében”. Az idézett jogszabályi rendelkezés alapján a hallgatói hitel az Alkotmány 70/F. § (2) bekezdésében meghatározott állami támogatás egyik formája, amelyre az állampolgárok közül is csak azok jogosultak, aki megfelelnek a 119/2001. (VI. 30.) Korm. rendelet 3. §-ában felsorolt feltételeknek.
A hatályos jogszabályok – a menedékjogról szóló 1997. évi CXXXIX. törvény 17. § (1) bekezdése – értelmében, a Magyarországon tartózkodó külföldiek közül kizárólag a menekültek azok, akiket általában a magyar állampolgárokra vonatkozó jogok illetnek meg, és kötelezettségek terhelnek. A menekültek hallgatói hitel igénybevételére való jogosultsága a menedékjogról szóló törvény hivatkozott rendelkezésén túlmenően, a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi július hó 28. napján elfogadott egyezmény valamint a menekültek helyzetére vonatkozóan az 1967. évi január hó 31. napján létrejött jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 1989. évi 15. törvényerejű rendelet 23. Cikkében szereplő kötelezettségvállaláson alapul, amelynek értelmében az állami támogatások tekintetében az állampolgárokéval azonos bánásmódra jogosultak. A bevándorolt külföldiekre vonatkozóan hasonló tartalmú jogszabályi rendelkezés nincs hatályban. Figyelemmel arra, hogy a bevándorolt külföldiek hallgatói hitelből – mint állami támogatásból - történő kizárása az Alkotmány 70/F. §-ában biztosított művelődéshez való jog állampolgári jogként való megfogalmazásán alapul, a 119/2001. (VI. 30.) Korm. rendelet 3. §-a, illetve a Diákhitel Központ Rt. panaszos által kifogásolt döntése kapcsán alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem észleltem.

Budapest, 2003. január 22.

Takács Albert