OBH 4664/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Tomolák Katalin
A vizsgálat megindítása
A panaszos az országgyűlési biztos hivatalához intézett beadványában sérelmezte, hogy a gyermekeivel való kapcsolattartási ügyében érintett Budapest XI. kerületi Gyámhivatal eljárása során egyoldalúan az anya érdekeit képviseli, és nem teszi meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az anya a bírói végzésben foglaltak szerint biztosítsa számára gyermekeivel való kapcsolattartását. Indokolatlannak tartotta, hogy a gyámhivatal a kapcsolattartási eljárás során a jegyzőnél kezdeményezte a gyermekek védelembe vételét, továbbá kifogásolta, hogy a gyámhivatal kizárását célzó indítványát a felettes szerv – jogorvoslati lehetőség biztosítása nélkül – elutasította.
A panaszos beadványában utalt arra is, hogy az önkormányzat jegyzőjének írt beadványára – melyben sérelmezte, hogy a védelembe vételi eljárás során keletkezett iratokról nem készíthetett másolatot – nem kapott választ.
A Budapest, XI. kerületi gyámhivatal vezetőjétől, valamint a Budapest, XI. kerületi Önkormányzat jegyzőjétől a panasszal érintett üggyel kapcsolatban tájékoztatást kértem, egyidejűleg bekértem a keletkezett dokumentumok másolatát, és azokat áttanulmányoztam.
A megállapított tényállás
A gyámhivatal vezetőjének tájékoztatása, valamint a rendelkezésemre bocsátott iratok szerint a panaszos és elvált felesége házasságuk felbontását követően egyezséget kötöttek három kiskorú gyermekük anyánál történő elhelyezéséről, valamint az apai kapcsolattartásról, melyet a BKKB. 6.P.XI.32267/2000/13 sz. 2001. május 10-én kelt, jogerős végzésével jóváhagyott.
A panaszos 2001 júniusa és decembere között – az iratok szerint – 6 alkalommal kérte a gyámhivataltól a végzésben foglaltak végrehajtását. A gyámhivatal a szülők jegyzőkönyvi meghallgatásai során pontosan rögzítette a felmerülő problémákat, a szülők egyezségét az elmaradt kapcsolattartásra vonatkozóan (bár ezt nem tudta volna betartatni, mert a bírói végzés azt nem szabályozta), továbbá mindannyiszor figyelmeztette az anyát, a kapcsolattartást akadályozó magatartásának következményeire. Ugyanakkor a kapcsolattartás végrehajtása érdekében érdemi döntést nem hozott.
A panaszos 2002. január 9-én előterjesztett újabb beadványában ismét a hivatal segítségét kérte, jelezve, hogy az elmaradt kapcsolattartás pótlása nem valósult meg. Ezt követően a felek meghallgatásáról készült jegyzőkönyvben a hivatal azon álláspontja olvasható, miszerint az anya bírságolására azért nincs lehetőség, „mert újra per indult a bíróságon, a gyámhivatal feladata a jogerős ítélet betartatása.”
Az apai kapcsolattartás kérdésében a felek egyezségén alapuló jogerős végzés született, melyet nem függesztettek fel, így – függetlenül az új per megindításától – az végrehajtható. A felettes szerv erre felhívta a gyámhivatal figyelmét.
Miután a gyámhivatal úgy ítélte meg, hogy kapcsolattartás során jelentkező problémák már a gyermek egészséges fejlődését veszélyeztetik, 2002. április 18-án gyermekvédelmi intézkedés megtételére kérte fel a XI. kerületi önkormányzat jegyzőjét. A jegyző az eljárása során bekért családgondozói vélemény, valamint a szülők egybehangzó nyilatkozata alapján – mely szerint hajlandóak együttműködni a gyermekjóléti szolgálattal, és vállalják az alapellátásban való részvételt – a védelembe vételi eljárást 2002. július 31-én kelt, XVI-470-4/2002. számú határozatával megszüntette.
Ezen előzmények után a panaszos a hivatal ellen elfogultsági indítványt terjesztett elő, melyet a Fővárosi Gyámhivatal elutasított.
Ugyanakkor 2002. október 7-én a felettes szerv levélben felhívta a gyámhivatal figyelmét az iratanyag áttanulmányozása során észlelt eljárási hibákra és felkérte, hogy a végrehajtás tárgyában hozzon érdemi döntést.
A rendelkezésemre bocsátott iratokban az apai kapcsolattartás végrehajtására vonatkozóan érdemi döntés nem található.
A Budapest, XI. kerületi Önkormányzat aljegyzőjének tájékoztatása szerint a panaszos 2002. október 18-án azzal a szóbeli kéréssel kereste fel a gyámhatóságok, hogy irataiba kíván betekinteni és azokról fénymásolatot készíteni. Az ügyintéző pontos tájékoztatást adott az iratokba való betekintés és másolás szabályairól, mely ellen a panaszos kifogást nem emelt, irataiba betekintett, azokról jegyzeteket készített. Ennek ellenére utólag kifogást emelt a jegyzőnél, hivatkozva arra, hogy október 18-án nem kapott fénymásolatot az általa kért dokumentumokról. A panaszos beadványára az aljegyző 2002. november 5-én válaszolt.
A panaszos ezt követően még két alkalommal nyújtott be írásos kérelmet, hogy az általa kiválasztott iratokról fénymásolatot készíthessen. A másolatokat – az illeték megfizetése után – hiánytalanul megkapta.
Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. 
•	149/1997. (IX.10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról
33. § (2) Ha a gyermeket nevelő szülő vagy más személy a kapcsolattartást szabályozó határozatnak nem tesz eleget, a gyámhivatal írásban figyelmezteti magatartásának következményeire, ennek eredménytelensége esetén az Áe. végrehajtásra vonatkozó szabályait alkalmazza.
•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
38. § (1) Az alapellátásnak hozzá kell járulnia a gyermek testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődésének, jólétének, a családban történő nevelésének elősegítéséhez, a veszélyeztetettség megelőzéséhez és a kialakult veszélyeztetettség megszüntetéséhez, valamint a gyermek családjából történő kiemelésének a megelőzéséhez.
39. § (3) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a kialakult veszélyeztetettség megszüntetése érdekében
b) a családi konfliktusok megoldásának elősegítése, különösen a válás, a gyermekelhelyezés és a kapcsolattartás esetében,
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
72. § (1) Az ügyfél, illetőleg a törvényes érdekeiben sérelmet szenvedett fél jogszabálysértésre hivatkozva - ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik -, az államigazgatási ügy érdemében hozott határozat felülvizsgálatát a határozat közlésétől számított harminc napon belül keresettel kérheti a bíróságtól.
A vizsgálat megállapításai:
A panaszos beadványában foglaltakkal kapcsolatban megállapítottam, hogy: a Fővárosi Gyámhivatal kizárási kérelmet elbíráló határozata törvényes. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 72. § (1) bek. kimondja, hogy: „Az ügyfél, illetőleg a törvényes érdekeiben sérelmet szenvedett fél jogszabálysértésre hivatkozva - ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik -, az államigazgatási ügy érdemében hozott határozat felülvizsgálatát a határozat közlésétől számított harminc napon belül keresettel kérheti a bíróságtól.” Miután a kizárási kérelem elutasításáról szóló döntés, nem az államigazgatási ügy érdemében hozott döntés, ellene önálló jogorvoslatnak nincs helye, és a bírói út sem vehető igénybe.
A panaszos 2002. október 29-én iktatott beadványára, amelyben azt kifogásolta, hogy nem kapott fénymásolatot a kért dokumentumokról, az aljegyző november 5-én – az Áe. szerinti elintézési határidőn belül – válaszolt, eljárása a hatályos jogszabályi előírásoknak megfelelő volt, alkotmányos joggal összefüggésbe hozható visszásságot nem okozott.
Vizsgálatom során megállapítottam azt is, hogy a Budapest, XI. kerületi gyámhivatal a panaszos végrehajtási kérelmeire – még a Fővárosi Gyámhivatal – felhívására sem hozott érdemi döntést, ezzel az eljárásával a demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsággal, ezen belül is a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
A gyámhivatal azzal, hogy eljárása során – miután úgy ítélte meg, hogy a kapcsolattartás körüli viták, már a gyermekek egészséges fejlődését veszélyezteti – alapellátás keretében gyermekvédelmi intézkedést kezdeményezett, alkotmányos visszásságot nem okozott, hiszen erre a gyermekvédelmi törvény lehetőséget nyújt. Megkeresését azonban nem a jegyzőhöz, hanem a területileg illetékes gyermekjóléti szolgálathoz kellett volna továbbítania.
A jogsértések elkerülése érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján a Budapest, XI. kerületi Gyámhivatal vezetőjénél kezdeményezem:
– hogy a konkrét esetben haladéktalanul, és – a jövőre nézve – a hasonló esetekben a kapcsolattartás végrehajtására irányuló kérelmek elbírálásánál a 149/1997. (IX. 10.) Kormány rendelet vonatkozó rendelkezései alapján járjon el.
– felhívom továbbá a gyámhivatal vezetőjének figyelmét arra, hogy a gyermekvédelmi törvény vonatkozó rendelkezése értelmében a gyermekjóléti szolgálat feladata, hogy a kapcsolattartás során kialakult veszélyeztetettség megszüntetése érdekében, alapellátás keretében gondozza a családot. Ilyen irányú jelzésével a jövőben a gyermekjóléti szolgálatot keresse meg.
Az Obtv. 24. §-ban foglalt felhatalmazásom alapján felkérem a Budapest XI. kerületi Polgármesteri Hivatal jegyzőjét, mint a gyámhivatal köztisztviselőinek munkáltatóját, kísérje figyelemmel, hogy a gyámhivatal munkatársai az ügyfelek kérelmeiről az Áe. előírásai szerinti 30 napos ügyintézési határidőn belül döntsenek. Kezdeményezem, hogy a Fővárosi Gyámhivatal szakmai véleményének kikérése után mérlegelje a gyámhivatal vezető fegyelmi felelősségre vonásának szükségességét.

Budapest, 2003. június 26.

Takács Albert