OBH 4584/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka
Vizsgálat megindulása
Egy fővárosi panaszos a Magyar Energia Hivatal eljárását sérelmezte, mert a Fővárosi Gázművek Rt. számlázással kapcsolatos panaszára adott válaszlevele „ellentmondásos és logikátlan”
A vizsgálatot a tisztességes eljáráshoz való joggal (Alk. 2. § (1) bek.) összefüggésben indítottam. A vizsgálathoz megkerestem a Magyar Energia Hivatalt, valamint a Gazdasági és Közlekedési Minisztériumot.
Megállapított tényállás
Panaszos 2002. március 21-én levélben fordult a Fővárosi Gázművek Rt vezérigazgatójához.  Levelében a 2001. január 21-e és február 20-a között megugrott fogyasztást sérelmezte, továbbá jelezte, hogy szerinte a mérőóra helyesen mér. 2002. április 11-én a Fővárosi Gázművek Rt. a panaszát azzal utasította el, hogy 2002. januárjában szokatlanul hideg volt az időjárás, míg februárban jóval melegebb volt az átlagnál, ezért indokolt a túlfogyasztás.  Leveléhez a szolgáltató csatolt egy 1986-2002-ig tartó havi átlaghőmérséklet táblázatot.
2002. június 13-án hivatalunk megkeresésére a MEH a panaszost arról tájékoztatta, hogy a földgáz fűtőértéke általában nem változik, és teljes mértékben egyetértenek a szolgáltató válaszával.  Az esetleges hő-szükségleti méretezés elvégzésére, pedig épületgépészeti szakember igénybevételét javasolta a MEH.
Június 21-én a panaszos a MEH-hez és hivatalomhoz fordult ismételten.  Levelében ésszerűtlennek találta azt, hogy a sérelmezett időszakban magasabb volt az átlaghőmérséklet, ezzel szemben fogyasztása megközelítőleg a duplájára nőtt. A MEH az ismételt beadványra nem válaszolt.
Alkalmazott jogszabályok
•	Alkotmányról szóló 1949. évi XX. tv.
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
•	A gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI. tv.
Gszt. 7. § (1) A szolgáltató és a gázértékesítő köteles együttműködni a fogyasztókat érintő kérdésekben a fogyasztók társadalmi érdekképviseleti szervezeteivel. Ennek részletes szabályait az ipari és kereskedelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) rendeletben határozza meg.
(2) A Hivatal a gázszolgáltatás és értékesítés keretében
c) kivizsgálja a fogyasztói panaszokat,
Gázszolgáltatási Közüzemi Szabályzat
13. § (1) A gázszolgáltató megállapodhat a fogyasztóval a gázfogyasztás-mérő nélküli, átalánydíjas elszámolásában.
(4) Az elfogyasztott gázért a fogyasztó az árszabályozó rendelkezések szerint megállapított díjat köteles fizetni. Ha a gázszolgáltatást egy szerződés alapján többen veszik igénybe (több fogyasztó van), egyetemlegesen felelősek a fogyasztott gáz díjának megfizetéséért. Nem vonatkozik az egyetemleges felelősség a társasházban a közös tulajdonban álló épületrészben (helyiségben) történő fogyasztás díjfizetési kötelezettségére.
(7) A fogyasztó kérheti a bemutatott számla helyesbítését a számlát kiállítótól, aki erre 15 napon belül köteles nyilatkozni. A helyesbítés iránti bejelentésnek a számla kiegyenlítésére halasztó hatálya nincs, ha a bemutatott számla összege az előző év azonos időszakára vetített díj kétszeresét nem haladja meg.
14. § (1) Ha a háztartási fogyasztónál felszerelt gázmérő a fogyasztást nem vagy rosszul jelzi.
a) az előző év azonos időszakának fogyasztását,
b) abban az esetben, ha az előző év azonos időszakának gázfogyasztása nem állapítható meg, a megelőző három mérőleolvasási időszaknak egy időszakra eső átlagát (amelyet az évszaknak megfelelően az előző évi fűtési fogyasztás figyelembevételével kell helyesbíteni)
kell a számlázás alapjául venni.
Vizsgálat megállapításai:
A vizsgálat annak megállapítására irányult, hogy a Hivatal kellő körültekintéssel vizsgálta-e a meg a panaszos kérelmét.  Ehhez azonban a szolgáltató által megállapítottakra is ki kellett térni, hiszen a Hivatal is ebből indult ki a vizsgálatkor.
A Fővárosi Gázművek Rt. a panaszos 2002. január 20 - február 20 közötti időszakra vonatkozó díjfizetési kötelezettség elengedése iránti kérelmét azzal utasította el, hogy a panaszos 2002. január-februári gázfelhasználása jelentősen alacsonyabb volt annak ellenére, hogy ezen időszakban tartott a rendkívüli hideg, míg a 2002. február-márciusi fogyasztás jóval magasabb volt, mint az átlag. A nagy fogyasztás oka az esetlegesen elcsúszott óraleolvasás, vagy a nagy napi átlaghőmérséklet ingadozás lehetett, ezért a 400 m3 extra fogyasztás díját nem állt módjukban elengedni.  Ez a megállapítás viszont azért helytelen, mert nem a február-márciusi fogyasztás, hanem a január-februári fogyasztás volt jóval magasabb az átlagnál.
A Hivatal a szolgáltató által leírtakkal teljes mértékben egyetértett.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a sérelmezett leolvasási időszak 2002. január 20-február 20-ig tartott.  A szolgáltató kifejezetten februárra vonatkozóan jelezte, hogy az időjárás szokatlanul enyhe volt.  Ezt a hőmérséklet táblázat is alátámasztja.
A fogyasztás 2/3-a így az átlagnál enyhébb időjárást mutató februárra esett.  A szolgáltató leveléből konkrétan nem tűnik ki, hogy pontosan melyik időszakot vizsgálta, - mert levelében január/február és február/március időszakokról beszél - de a leolvasások tényleges időpontjáról, így egy-egy fogyasztási időszakról könnyedén szerezhetett a Díjbeszedő Rt-től információt.  Amennyiben a tényleges leolvasási időszakokról tudomással rendelkezett a szolgáltató, úgy könnyen belátható, hogy a februári szokatlanul enyhe időjárás nem szolgálhat magyarázatul a 400m3 extra fogyasztásra.
A vizsgálat során megkerestem a Gazdasági és Közlekedési Minisztériumot arra vonatkozóan, hogy a Hivatalnak milyen vizsgálati lehetősége van túlzott fogyasztással kapcsolatos panasz esetén.  A minisztérium tájékoztatása szerint, ha a panaszos nem elégedett a Hivatal által megállapítottakkal, akkor a szolgáltatótól kérhető a MOL Rt. helyszíni gázminőség vizsgálata.  Ezen túl a szolgáltató megszervezhet lakossági tájékoztatót a gáz minőségével, a gázértékesítéssel, a jogi szabályozással és a fogyasztóvédelemmel összefüggésben.
A fogyasztási mennyiség ellenőrzésének lényeges része az is, hogy milyen átlaghőmérsékletű időszakra tesz a fogyasztó panaszt, hiszen nem mindegy, hogy a víz hőmérséklete, amit melegíteni kívánnak, hány fokról melegszik fel az igényelt hőmérsékletre.
Ez a tájékoztatás alátámasztja azt, hogy magasabb átlaghőmérséklet esetén a víz hőmérséklete is emelkedik, ezért annak felmelegítéséhez kevesebb energiára van szükség, így a fogyasztásnak alacsonyabbnak kellene lennie.
A Fővárosi Gázművek egyik műszaki szakembere elmondta, hogy nehéz körülhatárolni azt, hogy mi okozhatta egyetlen hónapra a kiugró fogyasztást főleg enyhébb téli időjárás esetén. Ugyanis az óra meghibásodása azért nem valószínű, mert sem előtte, sem utána a fogyasztó nem tapasztalt indokolatlanul kiugró fogyasztást.  A fogyasztás megugrását rosszul beszabályozott fogyasztói készülék is okozhatja, ami nem a szolgáltató érdekkörében felmerülő ok.
Amint azt az Alkotmánybíróság már több határozatában kifejtette, a jogállamiság egyik fontos eleme a jogbiztonság, amely egyebek között megköveteli, hogy az állampolgárok jogait és kötelességeit törvényben megszabott módon kihirdetetett és bárki számára hozzáférhető jogszabályok, szabályozzák, illetve meg legyen a lehetőség arra, hogy a jogalanyok magatartásukat a jog előírásaihoz tudják igazítani.
A jogbiztonság kiemelkedően fontos jogállami érték és ebből eredően meghatározott kötelezettségek hárulnak mind a jogalkotó, mind a jogalkalmazó szervekre.  A jogbiztonság követelményéből a jogalkalmazói szervekre háruló egyik legfontosabb kötelezettség a megalapozott döntések meghozatalának kötelezettsége.
Az országgyűlési biztosok saját gyakorlatuk során kialakították azt a tételt, mely szerint a jogbiztonságból a jogalkalmazó szervekre háruló kötelezettségek a tisztességes eljáráshoz való követelményben összegezhetők.
A tisztességes eljáráshoz való jog kötelezettsége ugyanazon viszony másik oldalát szemlélve egy jogosultság-csoportot biztosít az állampolgárok számára.  
A Hivatal vizsgálata nem felel meg a fent kifejtett követelményeknek, hiszen a panaszt elbíráló munkatársnak sem tűnt fel az, hogy pontosan a szokatlanul enyhe időjárás idejére esett a kiugró fogyasztás és nem fordítva, így értelemszerűen nem lehet a többletfogyasztásnak az időjárási tényező az oka és ennek kiderítésére részletes vizsgálatot kellett volna lefolytatni.
Alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okoz a jogállamiságból fakadó jogbiztonság szerves részének tekintendő tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben a Magyar Energia Hivatal, ha fogyasztóvédelmi panaszok kivizsgálásánál pusztán a szolgáltató által leírtakra szorítkozik és tényleges vizsgálat hiányában megalapozatlan döntést hoz.
Kezdeményezés
Az Obtv. 21. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömmel élve felkérem a Magyar Energia Hivatal elnökét arra, hogy valamennyi érintett bevonásával vizsgálja meg a fogyasztó panaszát és a vizsgálat eredménye alapján, tegye meg a szükséges intézkedést.
Budapest, 2003. május 5.
Lenkovics Barnabás