Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4500/2002. sz. ügyben

Előadó: dr. Szécsi Mária
Az eljárás megindulása
Panaszában egy szülő még 2002–ben azt kifogásolta, hogy az iskolát fenntartó Kecskemét Megyei Jogú Városi Önkormányzat nem fordít elegendő figyelmet a Nyíri úti Általános Iskola és Speciális Szakiskola szakiskolai tagozatának fenntartására, és ez a mulasztás olyan fokú, hogy már sérülnek a gyermekek és velük együtt a szülők alkotmányos jogai. Sérelmezte, hogy az iskola egy olyan, korábban bezárt külterületi általános iskola épületében működik (Kecskemét, Kisfái u. 133.), amely tömegközlekedéssel nehezen megközelíthető. Az épület sem felel meg a követelményeknek, mert kevés a hely, a tanulóknak nincs állandó osztálytermük, ahol az épületben hely van, ott tartanak számukra órát. Nincs kulturált mellékhelyiség, tanári szoba és tornaterem sem. A helyhiány miatt az iskolában az étkeztetést sem tudják megoldani. A tanulólétszámhoz képest a pedagógusok száma kevés, pedig a tanulók képzése, nevelése kivételes gondoskodást igényelne. 
A panaszban leírtak alkotmányos állampolgári jogok (ifjúság védelme, művelődéshez való jog) sérelmére utaltak, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) alapján az ügyben vizsgálatot indítottam, melynek lefolytatására még 2002–ben a fenntartó önkormányzat törvényességi ellenőrzését végző Bács–Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, majd 2003 végén az Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközpontot (OKÉV) kértem fel.

A megállapított tényállás

1)	A Nyíri úti Általános Iskola és Speciális Szakiskola szakiskolai tagozata (a továbbiakban: tagozat) az 1999/2000–es tanévtől működik a Kecskemét, Kisfái u. 133. sz. alatti épületegyüttesben. Ez a terület a város központjától 8 km–re van, de nem külterület. A tagozaton (9–12 évfolyamon) a 2002/2003–as tanévben 120, egy évvel később már csak 106 diák tanult. A tanulók nagy része nem kecskeméti lakos, hanem a megye más településeiből jár ide. Pest megyei gyermekeket is fogad az iskola (2002/2003–ban 19 tanulót). A zsúfoltság csökkentése érdekében a fenntartó önkormányzat többször kérte az iskola vezetését, hogy megyén kívüli tanulót csak a létszámhatárok betartásával vegyenek fel. A fenntartó önkormányzat az ingatlan adottságait figyelembe véve a korábbinál kisebb létszámban (90 fő) tervezi a működtetést. 
Az OKÉV szakértői jelentése szerint 2004 februárjában az intézmény területén öt épület volt. Tanterme minden osztálynak van, megfelelő bútorzattal. Az egyik tanterem varrómunkás gyakorlóhely is egyben. A tanári szoba (ebédlőasztal székekkel) az életre felkészítő képzéshez háztartási gyakorlóhely is. Összesen 6 osztályteremnek használható helyiség van, ezekből kettő szükségtanterem, három pedig 25 főnél kisebb létszám befogadására alkalmas. Szaktanterem nincs. 20 főnél kisebb befogadó képességű átjáró helyiséget használnak számítástechnikai „szaktanteremként”. A számítógépek iskolai asztalokon, zsúfoltan vannak. Tornaterem, tornaszoba nincs. A foglalkozásokat részben a tantermekben, részben az épület folyosóján végzik, illetve jó idő esetén a sportudvarként szolgáló udvaron. Modern kondicionáló tornagépekkel rendelkeznek, amelyek a teakonyhában találhatóak. A testnevelési foglalkozásokhoz szükséges öltöző, mosdó nincs. 
A gyakorlati oktatás is részben a tantermekben, részben a kertben (tankert) történik. A gyakorlati foglalkozásokhoz öltöző, zuhanyozó, illetve különterem nincs. Az ügyviteli helyiség az igazgatói helyiség funkciójának ellátására alkalmatlan. Az előtér nélküli, tanteremként használt helyiségek nem felelnek meg a huzamos emberi tartózkodásra vonatkozó követelményeknek (szabadba nyíló ajtó). Az épületek állaga átlagos, a helyiségek tiszták, festésük friss. A termek természetes és mesterséges megvilágítása biztosított. A fűtés a szakértői ellenőrzés időpontjában megfelelő volt. 2002 decemberében azonban az ÁNTSZ még azt állapította meg, hogy nincs minden teremben konvektor, és egy részük meghibásodás miatt nem működik.
Az ismertetett, erősen kifogásolható helyzet javítására, a törvényben előírt feltételek megteremtésére, a fenntartó 2003 szeptemberében kapott építési engedélyt. E tervek tartalmazzák a szükséges átalakítást és bővítést. A rekonstrukció részeként az egyik épületben egyelőre külső megközelítéssel, de megfelelő előtérrel a tanárok és a diákok számára vizes blokkot alakítottak ki 12 millió forint költséggel. A további beruházás megvalósítása több éven keresztül, megadott ütemezéssel történne, 2008–ig. 
Az ÁNTSZ 2001–ben és 2002–ben több hiányosságot állapított meg: felhalmozott szemét az iskolaudvaron, egyes helyiségekben a fűtés hiányzik, a WC–k állapota rossz, az épületek felújításra szorulnak.
2002 novemberében a fenntartó önkormányzat képviseletében az alpolgármester és a polgármesteri hivatal dolgozói helyszíni ellenőrzést tartottak. Ezt követően intézkedtek a legszükségesebb feladatok elvégzésére, felszerelések pótlására. Ennek nyomán alakították ki a mellékhelyiségeket is. 

2)	Az oktatás személyi feltételeit illetően a jogszabály szerinti óraszám alapján 13 pedagógus foglalkoztatására volna szükség, de státuszban 7 fő van. A többi órát külső óraadóval biztosítják. Az iskolát befejezők nagy része sikeres vizsgát tesz. A tanulók felügyelet nélkül nem maradnak, a buszon iskolai dolgozó kíséri őket. Ilyen módon megelőzhetik a 2002–ben előfordult súlyos kifogások ismétlődését amiatt, hogy a tanulók hosszabb ideig felügyelet nélkül maradtak, amikor egy közlekedési baleset miatt a pedagógusok különbusza csak jóval a tanítási idő kezdete után érkezett az iskolába. A gyermekvédelmi feladatokat ellátó pedagógus az iskola székhelyén dolgozik. 

3)	A közigazgatási hivatal vizsgálata szerint a tanulók közlekedése a menetrend szerinti buszjárattal megoldott, a buszmegálló az épület előtt van. A tanulók 07,45 órakor érkeznek és a 13,30 órai busszal mennek el. (Étkeztetés az iskolában nincs.)

4)	A fenntartó önkormányzat a Nyíri úti Általános Iskola és Speciális Szakiskola számára a normatív költségvetési támogatáson felül jelentős összeget (mintegy 100 millió forintot) ad évente. A tagozat működésére azonban a normatív támogatást nem biztosítja. A tagozat pótelőirányzatként kap évközben pénzt, ha szükséges a kiadásaira. 

5)	Felkérésemre a közigazgatási hivatal vezetője a vizsgálatot elvégezte, de jogsértő önkormányzati döntést nem talált.

Mind a közigazgatási hivatal vezetőjének vizsgálata, mind az OKÉV szakértői jelentése tehát elsősorban a működés tárgyi feltételeivel kapcsolatban jelentős hiányosságokat állapított meg, az iskolában tapasztalt gondoskodásról ugyanakkor pozitív megállapításokat tett a jelentés. 

Az érintett alkotmányos jogok
Az ifjúság, a gyermekek védelme: "A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit." (Alk. 16. §)
"A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges." (Alk. 67. § (1) bek.)
A művelődéshez való jog: „A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.” (Alk. 70/F. § (1) bek.)

A jogszabályi háttér
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.)
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (Kt.)
A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény
A nevelési–oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI.8.) MKM rendelet

A vizsgálat megállapításai
A tagozat működési feltételei nem felelnek meg a jogszabályban foglaltaknak, az oktatási helyiségekkel és felszereléssel kapcsolatban a vizsgálat számos hiányt állapított meg. A tagozaton alkalmazott pedagógus létszám az előírtnál lényegesen alacsonyabb, és bár a kötelező órákat óraadó pedagógusokkal ellátják, a nevelés–oktatás minőségét, a pedagógiai munkát a státuszban dolgozók nagyobb létszáma bizonyosan javítaná. A hiányosságok mielőbbi megszüntetése érdekében a tagozat épületeinek bővítési, felújítási tervét a pénzügyileg lehetséges legrövidebb idő alatt meg kell valósítani. 
Az eszköz–felszerelés jegyzékben foglaltak (11/1994. (VI.8.) MKM rendelet 7. sz. melléklet) teljesítésére a fenntartó – a Kt.-ben foglaltak szerint – 2008. augusztus 31–ig engedélyt kapott. A teljesítést az éves ütemezés szerint az OKÉV ellenőrzi. A mielőbbi teljesítés ez esetben annál inkább elvárható, mert a tagozat a költségvetési normatív hozzájáruláshoz sem jut hozzá. Olyan törvényi kötelezettsége a fenntartónak nincs, hogy minden intézménynek a tanulói létszám alapján a költségvetési hozzájárulást meg kell adnia (ld. Ötv. 84. § (2) bek.), de a működés törvényi feltételeit biztosítania kell. Ha a hiányosságok miatt a tanuló egészsége, testi épsége sérül, erről az intézmény vezetői mellett a fenntartónak is számot kell adnia.
Álláspontom szerint sérti a gyermekek, tanulók alkotmányos jogait (a védelemhez, tanuláshoz való jogot), ha az iskola működési feltételeiben a törvényes előírásokhoz képest jelentős hiányok vannak. A fenntartó felelőssége ezért a helyzetért fennáll az Ötv.-ben foglalt önálló döntési, gazdálkodási joga keretében is. A Kt. legutóbbi módosítása szerint (2003: LXI. tv.) a közoktatás működtetésében közreműködők döntéseik meghozatalakor a gyermek mindenekfelett álló érdekét kell hogy figyelembe vegyék. Ilyen érdek különösen az, hogy a gyermek részére a törvényben meghatározott szolgáltatásokat megfelelő színvonalon biztosítsák (Kt. 4. § (15) bek.). 
A fenntartó által tett intézkedések arra utalnak, hogy az önkormányzat e felelősségét ismeri, de intézkedései nem elégségesek. 

Kezdeményezés, ajánlás
A gyermekek jogainak védelme érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazásom alapján kezdeményezem, hogy a város közgyűlése az éves költségvetés összeállításakor, a pótelőirányzatok juttatásakor fordítson kiemelt figyelmet a tagiskola törvényes szükségleteinek biztosítására, a tanulási és munkafeltételek javítására. Ennek érdekében indokolt továbbá az is, hogy az önkormányzat illetékes bizottsága folyamatosan figyelemmel kísérje a tagiskola működésének alakulását. 
Kezdeményezem a Bács–Kiskun Megyei, valamint a Pest Megyei Közgyűlés elnökének, hogy Kecskemét város polgármesterével együtt vizsgálják meg, a megyék milyen segítséget adhatnak az intézménynek a nem városi lakos tanulókra való tekintettel. 
Ajánlom az Obtv. 20. § (1) bekezdésére figyelemmel, hogy a Bács–Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője az önkormányzati tevékenység ellenőrzésekor fordítson kiemelt figyelmet a fenntartó kötelezettségeinek teljesítésére. Kérem továbbá az OKÉV vezetőjét, hogy ígérete szerint szintén tegye ugyanezt hatáskörében, a tárgyi feltételek megteremtését illetően. 
Kérem Kecskemét város polgármesterét, hogy a vizsgálati jelentésemet a közgyűléssel ismertesse, és állásfoglalásukról az Obtv. 21. § (2) bekezdés értelmében 30 napon belül tájékoztasson. 
Ugyancsak kérem a Bács–Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét és a két megyei közgyűlés elnökét, hogy ajánlásommal, illetve kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjukról 30 napon belül tájékoztassanak.

Budapest, 2004. június 16.
Takács Albert sk.