OBH 4404/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Bódis Cecília
Az eljárás megindítása 
A neve elhallgatását kérő panaszos a VITA PRO VITAE Kht. fenntartásában működő solymári Mátyás Király Idősek Otthona működését, az intézményben tapasztalható hiányosságokat, szabálytalanságokat sérelmezte, az alábbiak szerint: 
•	A házirend túl szigorú, egyebek mellett az esetleges szabályszegések szankciójaként több esetben kilátásba helyezi a lakó saját lakrészből történő el-, illetőleg áthelyezést. Ezzel összefüggésben kifogásolja, hogy az enyhítést célzó, módosító észrevételeiket nem veszik figyelembe; 
•	Baleset vagy kisebb sérülések esetén, amennyiben szakápolásra, kórházi ápolásra lenne szükség, az intézmény vezetősége ezt nem biztosítja, ott "tartogatja" őket az otthonban, illetve valamennyi szükséges gyógyszerükhöz térítés ellenében juthatnak hozzá;
•	Az élelmezés minősége kifogásolható, a változatos étrend nem biztosított, az étkezésekre csupán fél óra áll rendelkezésre, és a házirend szerint arra sincs lehetőség, hogy az el nem fogyasztott ételt felvigyék a szobájukba. A diétás étrend biztosítása szintén nem megoldott, erre a lakók esélyt sem látnak. 
•	A beadvány szerint amennyiben egy lakó panaszkodni merészel, azt az otthon fenntartója minősíthetetlen, agresszív hangnemben utasítja el;
•	Állításuk szerint félelmet táplálnak azzal szemben is, hogy a fenntartó és egykori üzleti partnere közötti elszámolási vita miatt esetleg ki kell költözniük az otthonból. 
Az általános sérelmeken túl az egyik lakó telefonszámlával történt visszaélésre is felhívta a figyelmemet. A hozzám intézett beadványt a panaszoson kívül több gondozott is aláírta. 
Figyelemmel arra, hogy az ügyben több alkotmányos jog sérelmének a gyanúja is felmerült, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. A vizsgálat indításával egyidejűleg, az Obtv. 18. § (3) bekezdésére hivatkozva, figyelemmel a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről szóló 188/1999. (XII. 16.) Kormányrendelet, valamint a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet rendelkezéseire is, felkértem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal (a továbbiakban Közigazgatási Hivatal) vezetőjét a panaszok, illetve az intézmény működésének vizsgálatára. 
Az érintett alkotmányos jogok 
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányának 
2. § (1) bekezdésének értelmében a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam;
70/D. § (1) bekezdése előírja, hogy  a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
Az ügy jogszabályi háttere 
•	1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
100. § Az intézményi jogviszony megszűnik
a) az intézmény jogutód nélküli megszűnésével,
b) a jogosult halálával,
c) a határozott idejű intézeti elhelyezés esetén a megjelölt időtartam lejártával, kivéve, ha e törvény rendelkezései alapján az elhelyezés időtartama meghosszabbítható.
101. § (1) Az állami fenntartású intézményi jogviszony megszüntetését a jogosult, illetve törvényes képviselője kezdeményezheti. A jogosult, illetve törvényes képviselője kezdeményezése alapján az intézményvezető az intézményi jogviszonyt megszünteti. Ilyen esetben a jogviszony a felek megegyezése szerinti időpontban, ennek hiányában a megállapodásban foglaltak szerint szűnik meg.
(2) Az intézményvezető az intézményi jogviszonyt megszünteti, ha a jogosult
a) másik intézménybe történő elhelyezése indokolt,
b) a házirendet súlyosan megsérti,
c) intézményi elhelyezése nem indokolt.
(3) Az intézmény vezetője az ellátás megszüntetéséről, valamint a megszüntetés ellen tehető panaszról írásban értesíti a jogosultat, illetve törvényes képviselőjét. Ha a megszüntetéssel a jogosult, illetve törvényes képviselője nem ért egyet, az értesítés kézhezvételétől számított nyolc napon belül az intézmény fenntartójához fordulhat. Ilyen esetben az ellátást változatlan feltételek mellett mindaddig biztosítani kell, amíg a fenntartó, illetve a bíróság jogerős és végrehajtható határozatot nem hoz.
102. § A nem állami fenntartású intézmény esetén az intézményi jogviszony a 100. §-ban meghatározott eseteken túl a megállapodás bármelyik fél részéről történő felmondásával is megszűnik. Ilyen esetben a jogviszony a felek megegyezése szerinti időpontban, ennek hiányában a megállapodásban foglaltak szerint szűnik meg.
•	1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
(92./B-C§§) A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény nem állami fenntartója
– meghatározza az intézményi térítési díjat;
– gondoskodik a szakemberek képzéséről, továbbképzéséről;
– az intézmény vezetője tekintetében gyakorolja a munkáltatói jogokat;
– kikéri az ellátottak országos érdek-képviseleti szervezete területileg illetékes szervének véleményét az intézmény működését érintő lényeges döntés meghozatala előtt. Lényeges döntéshozatalnak minősül különösen az intézmény megszüntetése, az intézményi típus, forma megváltoztatása;
– gondoskodik az intézmény szervezeti és működési szabályzatának, szakmai programjának, szakosított ellátást nyújtó intézmény esetében házirendjének elkészítéséről,
– biztosítja az intézmény gazdálkodásának és működésének törvényességét.
•	188/1999. (XII. 16.) Kormányrendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről. 
14. § (1) Normatív állami hozzájárulásban részesülő nem állami, egyházi fenntartású szociális intézmény esetében a működést engedélyező szerv - a megyei, fővárosi, valamint egyházi módszertani intézménynek mint szakértőnek a bevonásával - évente legalább egy alkalommal ellenőrzi, hogy a fenntartó a szociális intézményt
a) a működési engedélyben, és
b) az e rendeletben, valamint a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően működteti-e, így különösen azt, hogy az egyszeri hozzájárulásnak az Szt. 117/B. §-ban meghatározott mértékű elkülönítésére, felhasználására, valamint a térítési díjakra vonatkozó kötelezettségét teljesíti-e, a belső szabályzatokat szakszerűen elkészítették-e, a szolgáltatás szakmai követelményei érvényesülnek-e, a szakmai szolgáltatás körében okozott kár megtérítésére vonatkozó felelősségbiztosítási szerződést fenntartja-e, a bentlakásos intézmények esetében a tartós elhelyezést megelőző előgondozási feladatoknak eleget tettek-e. A működést engedélyező szerv az ellenőrzésről készült jegyzőkönyvet soron kívül megküldi a TÁH-nak.
15. § (1) Ha a működést engedélyező szerv a szociális intézmény működésével kapcsolatosan - akár a 9. § alapján történő bejelentés nyomán végzett ellenőrzés, akár a 14. § szerinti ellenőrzés során - hiányosságokat észlel, legfeljebb százhúsz nap időtartamú határidő megjelölésével felszólítja az intézmény fenntartóját a hiányosság megszüntetésére. Indokolt esetben - kérelemre - a határidő egyszer, újabb hatvan nappal meghosszabbítható.
(2) Ha az intézmény fenntartója a megjelölt határidőben nem intézkedik a szabályszerű működés megteremtése érdekében, úgy a működést engedélyező szerv
a) az intézmény működési engedélyét visszavonja, és amennyiben működése ellátási érdekből indokolt, úgy feltételek előírása mellett ideiglenes működési engedélyt ad ki, vagy
b) az intézmény működési engedélyének módosításával csökkenti az intézmény férőhelyszámát, vagy
c) az intézmény működési engedélyét visszavonja és működését betiltja, vagy
d) a nem állami, illetve egyházi fenntartású bentlakásos szociális intézmény esetén az intézmény után járó tárgyévi normatív állami hozzájárulás 10%-ának - háromhavi részletekben történő - visszatartásáról határoz.
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
18. § (3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel.

Jelentésem a Közigazgatási Hivatal vizsgálatának megállapításain, valamint a sződligeti Viktor Speciális Módszertani Otthon értékelő elemzésén alapul.
A vizsgálat megállapításai
A Közigazgatási Hivatal Igazgatási Főosztályának vezetőjétől kapott tájékoztatás szerint a Közigazgatási Hivatal munkatársai 2002. november 14-én, illetve november 28-án a Viktor Speciális Otthon Módszertani osztályvezetőjével együtt ellenőrzést végeztek. Ennek keretében  került sor az ellátottak meghallgatására, továbbá az intézményi dokumentáció áttekintésére. A vizsgálat megállapítása szerint az intézmény házirendje a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 100-102. §-aira hivatkozva két esetben helyezi kilátásba az otthonból történő el-, illetve áthelyezést:
1. Szeszesital fogyasztás esetén: 
„Mértéktelen alkoholfogyasztás esetén az intézményvezető, illetve az Érdekképviseleti Fórum kezdeményezheti - a többi lakó jogainak és nyugalmának védelme érdekében - a renitens lakó áthelyezését másik intézménybe, vagy az intézményi jogviszony megszüntetését.”
2. Egészségügyi ellátás akadályozása esetén: 
„Amennyiben bármely lakónk - saját felelősségére - megtagadja az intézmény orvosával, illetve választott orvosával az otthon személyzetével történő együttműködését, valamint a gyógyszerek beszedését, abban az esetben nem tud az intézmény felelősséget vállalni egészségi állapota javításáért, megőrzéséért. Az ilyen magatartás az otthonból való eltanácsolást vonhatja maga után.”
A Közigazgatási Hivatal a fenntartó figyelmét felhívta, hogy a Házirend fenti rendelkezéseit a jelzett jogszabályban foglaltaknak megfelelően módosítania kell, ugyanis az Szt. 101. § (2) bekezdése b) pontja szerint az intézményvezető az intézményi jogviszonyt csak akkor szüntetheti meg, ha a jogosult a házirendet súlyosan megsérti.
A vizsgálat szerint az otthon egészségügyi dokumentációinak vezetése is kifogásolható. A módszertani otthon igazgatója vizsgálati feljegyzésében külön is kiemelte, hogy az egészségügyi dokumentáció vezetése nem megfelelő, a balesetek után megtett intézkedések követhetősége nem biztosított, sőt azok megtörténte is kérdéses. A Közigazgatási Hivatal felhívta az intézmény vezetőjének figyelmét a megfelelő nyilvántartás pontos vezetésére, az alapgyógyszer listán szereplő, az intézmény által térítésmentesen biztosított gyógyszerek vonatkozásában az ellátottak tájékoztatására. A kapott tájékoztatás szerint a beadványban jelzett baleset, illetve sérülés esetén a megfelelő kórházi ápolás kezdeményezésének elmulasztása nem volt igazolható.
Az élelmezést érintő változatosság a módszertani vizsgálat szerint közepesnek minősíthető, de az étkezésekre rendelkezésre álló időtartam növelését kezdeményezte az intézmény fenntartójánál. Felhívta továbbá az intézmény fenntartóját, hogy a szobákban tárolható élelmiszerek tekintetében a hatályos ÁNTSZ előírásoknak megfelelően differenciáljon.
A diétás étrenddel kapcsolatban a vizsgálat - a rendelkezésre álló étlap alapján - megállapította, hogy az csak részben biztosított.  A feltárt hiányosságokat nem pótolja az otthon fenntartójának azon igyekezete, hogy igyekszik az ellátottak egyéni kívánságainak maximálisan megfelelni. A hiányok pótlása elengedhetetlenül szükséges.
A házirend jogszabályba ütköző rendelkezései illetve az egészségügyi dokumentáció vezetésének elégtelensége, továbbá az élelmezés vizsgálat feltárt hiányosságai az otthonban élő gondozottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogával kapcsolatban okoznak visszásságot 
A vizsgálatot végzők a gondozottakkal folytatott személyes megbeszélések alapján, a beadványnak azon kitételét, amely az intézmény fenntartójának hangnemét sérelmezte, nem találták bizonyíthatónak.
Utalva a telefondíj számlázásával kapcsolatos panaszra, szükségesnek tartom rögzíteni, hogy a konkrét számadatok helyességének vizsgálatára az országgyűlési biztosnak nincs hatásköre. Az ilyen és ehhez hasonló panaszok esetében csak azt vizsgálhatja, hogy egy közszolgáltató (adott esetben a telefontársaság) eljárása, a vele előfizetői jogviszonyban álló panaszának kivizsgálása megfelel-e az irányadó jogszabályok előírásainak. Ez pedig a jelen esetben nem volt kifogásolható.
A vizsgálat alátámasztotta, hogy az otthon fenntartója és egy harmadik fél között az épület tulajdonjogának tárgyában bírósági eljárás van folyamatban, ez azonban - a Közigazgatási Hivatal véleménye szerint - azért sem érinti az ellátottak intézményi jogviszonyát, mert az ellenérdekű fél a hivatalnak korábban is jelezte, hogy pernyerése esetén az intézményt változatlan kondíciók mellett tovább kívánja üzemeltetni.
Tekintettel arra, hogy a helyszíni vizsgálat tapasztalatai alapján a Közigazgatási Hivatal az Otthon fenntartóját 30 napos határidővel felhívta a feltárt hibák és hiányosságok kiküszöbölésére, illetve pótlására, vagyis a házirend rendelkezéseinek a jogszabályban foglaltaknak megfelelő módosítására, az egészségügyi dokumentáció naprakész vezetésének kötelezettségére, az alapgyógyszer listán szereplő, az intézmény által térítésmentesen biztosított gyógyszerek vonatkozásában az ellátottak teljeskörű tájékoztatására, az étkezésekre rendelkezésre álló időtartam növelésére, a szobákban tárolható élelmiszerek differenciálásra, az intézmény felé külön intézkedést nem kezdeményezek, de felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy kötelezéseinek gyakorlati megvalósulásáról tájékoztasson.

Budapest, 2003. január  23.

Lenkovics Barnabás