OBH 4311/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Izafé Éva
Tárgy: Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Győr- Moson- Sopron megyei munkalátogatása
Helyszíni vizsgálatok: 
I.  Győr Megyei Jogú Város Önkormányzatának okmányirodáján 
II. Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzatának okmányirodáján 
A vizsgálat célja: az okmányiroda feladatkörébe tartozó ügykörök ellátásának megismerése, különös tekintettel a tevékenységnek az állampolgárok részére végzett szolgáltatói jellegére.
I. Győr
A győri körzetközponti okmányiroda 2000. január 1-én 5 fővel kezdte meg tevékenységét, amely a városon kívül 42 község lakosságának okmányellátását is végzi. A feladatok bővülésével rövid időn belül bebizonyosodott, hogy az iroda személyi és tárgyi feltételei már nem felelnek meg az elvárásoknak és egy nagyobb épületrészt alakítottak ki a feladat ellátására. Az okmányiroda jelenleg három telephelyen működik, és átadás előtt áll a negyedik iroda. A feladatot 36 fő látja el, de a Belügyminisztérium csupán 25 fő munkabérét biztosítja, a további létszám javadalmazását az önkormányzatnak kell kigazdálkodnia. 2003. január 1-től újabb 5 fő fog munkába állni.
A munkaszervezés és a helyettesítés ellátása érdekében az iroda "teamekben" dolgozik, munkájukat egy jogász munkatárs segíti, akinek a jelenléte biztosítja az új feladatokkal szinte állandóan jelentkező jogértelmezési problémák megoldását. A személyi és tárgyi feltételek biztosítják, hogy az okmányiroda minden kötelező feladatot elvégezzen, és az okmánycsaládhoz tartozó dokumentumok magas technikai színvonalon kerüljenek  előállításra. Ezek ma a következők:  személyi azonosító igazolvány; lakcímkártya; vállalkozói igazolvány; gépjármű vezetői engedély; gépjármű forgalmi engedély; útlevél.
Az útlevéllel kapcsolatos jelenleg is végzett ügyintézésben 2003. január 1-jétől jelentős változás fog történni, mert attól kezdve nem csupán a kérelmek átvétele és továbbítása lesz az irodák feladata, de az okmány gyártása is helyben fog történni. Erre a feladatra az ország valamennyi okmányirodája most készül fel.
Az okmányirodák az ideiglenes személyazonosító okmányt, a vállalkozói igazolványt és a közlekedés-igazgatással kapcsolatos dokumentumokat azonnal kiadják, a személyazonosság igazolására alkalmas okmányok, mint a személyi azonosító igazolvány, az útlevél, és a vezetői jogosítvány biztonságos előállítása, a központi adatbázisban való rögzítése és egyéb számítástechnikai feladatok miatt azonban megköveteli a hosszabb, biztonságos előállítási határidőt. Az útlevél kiadásán túl 2003. január 1-jétől újabb feladatként jelentkezik a mozgáskorlátozottak igazolványának kiadása is.
Az iroda a hét minden napján, heti 30 órában fogadja az ügyfeleket, melyből a csütörtöki félfogadás hosszított munkanap (8.00-18.00 óráig). Napi átlagban 500 főt fogadnak, de a nyújtott félfogadáskor harmadával megnő az ügyfélforgalom. Évente 120 ezer ügyfél keresi fel az irodát. A forgalmat növeli az a körülmény, hogy a győri irodát nem csak a körzetben lakók, de az itt dolgozók is felkeresik, annak ellenére, hogy a lakóhelyük esetleg másik körzetközponti okmányirodához tartozik. 
A feladatok bővülésével ez a szám jelentősen növekedhet, hiszen a távlati fejlesztési koncepció újabb feladatokat jelenthet.
A legnagyobb megterhelést a közlekedés-igazgatásban végzett szolgáltatás biztosítása jelenti, mert az iroda körzetéhez 55 autókereskedő cég tartozik. Kiszolgálásuk 10-11 fő munkatárs intenzív, számítógéppel végzett munkáját igényli.
Kb. 10 ezer egyéni vállalkozót tartanak nyilván, de a rendszer az adatok statisztikai célú felhasználását a hozzáférhetőség hiánya miatt nem teszi lehetővé.
A négy okmányiroda kialakítása 141,5 millió forintot igényelt, melyből csak 16 millió forintot biztosított a Belügyminisztérium. Az okmányirodai dolgozók 3 hónapos tanfolyam keretében történő szakmai képzése fejenként 200 ezer forintba kerül, amelynek végén a munkatársak az Országos Képzési Jegyzék értelmében nyilvántartási és okmányügyintézői képesítést szereznek. Az új munkatársak képzése, és a továbbképzések is az önkormányzatokat terhelik.
II. Sopron
A soproni önkormányzatnál az összevont ügyfélszolgálati, és körzetközponti okmányirodai tevékenységét 17 fős létszám látja el. Itt végzik a személyi azonosító igazolvány, a lakcímigazolvány, a gépjárművezetői engedélyek, forgalmi engedélyek továbbá a vállalkozói igazolvány kiadásával, valamint az anyakönyvezéssel, népesség-nyilvántartással, és útlevél ügyintézéssel kapcsolatos feladatokat.
Az ügyfélfogadás rendje jól szervezett. Az ügyfél elektronikus terminálról választhatja ki a kívánt szolgáltatást, és annak megfelelően kap sorszámot. Az egyes tevékenységekkel kapcsolatosan megfelelő tájékoztatást adnak a hirdetőtáblák, és a kihelyezett tájékoztató anyagok. A vállalkozói igazolvány kiadásakor az ügyfél megkapja azokat a nyomtatványokat is, amelyeket más hatóságok számára kell kitölteni, például az APEH, és az Egészségbiztosító Pénztár számára.
Az okmányiroda és a hozzá kapcsolódó népesség-nyilvántartási és anyakönyvi hivatal kedd kivételével minden munkanapon tart ügyfélfogadást. A keddi ügyfélfogadást a közlekedés-igazgatás keretében az iroda körzetéhez tartozó autókereskedő cégek számára tartják fenn.
A központi költségvetés a soproni körzetközponti feladatok ellátására 14 fő létszámot finanszíroz, a további 3 fő számára az önkormányzat biztosítja az illetményt. A még így is  szűkre szabott létszám a nyári szabadságolások, illetve betegség esetén a folyamatos tevékenységben fennakadást okozhat. Az ügyfélfogadás folyamatosságát korábban többször megszakították a számítógépes hálózat, valamint a szoftver hibái, és ezek néha még napjainkban is több órás fennakadást okoznak. Az okmányiroda nem az önkormányzat épületében, hanem külön épületben kapott helyet, de erre utaló írásos tájékoztató, vagy tábla sem az önkormányzat épületében, sem az irodának helyt adó épület külső homlokzatán sincs elhelyezve. A mozgáskorlátozottak számára még nem akadálymentes az épület, de egy helyen adják ki számukra valamennyi szükséges okmányt, amellyel a felesleges közlekedéstől kíméli meg őket.
Az ügyfélszolgálati tevékenység fejlesztése érdekében újabb irodákat alakítanak ki, amelyek a 2003. január 1-jétől önkormányzati feladattá váló útlevélkiadást fogják végezni, és végre valóban akadálymentes megközelítést fognak biztosítani a mozgáskorlátozottak számára. A feladatkör a későbbiekben várhatóan a diákigazolványok kiadásával is bővül.
Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya 
•	2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. 
Az ügy jogszabályi háttere 
•	2000. évi CXXXII. törvény az okmánykiadással és nyilvántartással összefüggő egyes törvények módosításáról 
•	168/1999. (XI. 24.) Korm. rendelet a személyazonosító igazolvány kiadásáról és nyilvántartásáról 
•	236/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a közúti közlekedési előéleti pontrendszerről szóló 2000. évi CXXXVIII. törvény végrehajtásáról 
•	256/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet az okmányirodák kijelöléséről és illetékességi területéről 
•	2231/1999. (IX. 8.) Korm. határozat a korszerű okmánycsalád bevezetésével összefüggő egyes intézkedésekről 
•	37/1998. (VIII. 18.) BM rendelet a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény végrehajtásáról 
•	55/1999. (XII. 30.) BM rendelet az okmányirodák működésének személyi és technikai feltételeiről 
•	35/2000. (XI. 30) BM rendelet a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról 
•	50/1999. (XI. 3.) EüM rendelet a képernyő előtti munkavégzés minimális egészségügyi és biztonsági követelményeiről
•	3/2002. (VIII. 30.) ESzCsM rendelet a képernyő előtti munkavégzés minimális egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló 50/1999. (XI. 3.) EüM rendelet módosításáról (hatályos: 2003. január 1-től.)
•	7/1993. (XII. 30.) MüM rendelet az Országos Képzési Jegyzékről (Nyilvántartási és okmányügyintéző)

A vizsgálat megállapításai
Az önkormányzatok többsége számára kihívást jelent a 2003. január 1-jétől rájuk háruló újabb feladat ellátása, hiszen alig vannak túl az előző fejlesztésen, alig fejeződött be a műszaki kialakítás, épületvásárlás és az ezzel járó anyagi megterhelés, és máris az újabb munkatársak betanításáról, és a munkaegészségügyi előírásoknak megfelelő újabb munkaterület biztosításáról kell gondoskodniuk. Az ország többi településéhez hasonlóan a vizsgált városokban sem volt megoldható, hogy egy hosszú távon is fenntartható megoldásról gondoskodjanak, mert a feladatok előre nem látható növekedése miatt azok elvégzését az önkormányzatok csak úgy tudták biztosítani, hogy újabb és újabb irodákat alakítottak ki.
Szerencsés volt az az önkormányzat, amely egy nagyobb épület átalakításával, vásárlásával, építésével meg tudta oldani az egyre bővülő okmányiroda elhelyezését. Országos helyzetkép alapján azonban elmondható, hogy alacsony azon polgármesteri hivatalok száma, ahol egy épületében sikerült elhelyezni a teljes okmányirodát, ezért az önkormányzatok többségének a bővülő feladatok végzéséhez az irodákat újabb és újabb épületekben kellett létrehozni.
Győrben a jelenleg három - illetve januártól négy - helyszínen működő iroda mellett esetleg további irodák kialakítása is szükségessé válhat.
Sopronban is most folyik egy újabb iroda kialakítása, mert az okmányirodának helyt adó épület már nem bővíthető.
Álláspontom szerint ilyen körülmények között a folyamatos ügyfélfogadás és ügyintézés, a helyettesítés, az iktatás, a jelentős háttérmunkát igénylő hatósági munka, tehát a naprakész ügyintézés a legjobb munkaszervezéssel is lehetetlen. Az okmányirodák gyors ügyintézését nagyban leronthatja az, hogy ha az állampolgárok az egyes okmányaikat más-más telephelyen szerezhetik be. Teljes körű okmánycsere esetén minden dokumentumért más-más irodán kell sorban állni. Ez az okmányiroda munkáját irányító vezetők számára is jelentős többlet terhet jelent, mert megnehezül a személyes jelenlét biztosítása.
Az okmányirodák feladatkörének további bővítése csak úgy képzelhető el, ha az önkormányzatok megismerhetik a fejlesztés hosszú távú koncepcióját, és arra kellő időben felkészülhetnek. A fejlesztéshez megfelelő költségvetési támogatást kapnak, és folyamatos működés személyi és tárgyi feltételei is biztosítottak. Az önkormányzatok előre nem látható fejlesztéssel nem terhelhetők. Álláspontom szerint méltányolható az önkormányzatok azon igénye, hogy a 200 ezer forintos szakmai képzést, illetve a folyamatos továbbképzést a Belügyminisztérium finanszírozza.
A közlekedés-igazgatásban a hatósági munkát nehezíti, hogy az önkormányzat okmányirodája köteles hatósági határozattal - fellebbezési jogot biztosítva - bevonni a gépjármű vezetői engedélyt attól a személytől, akit a bíróság jogerős ítéletben eltiltott a gépjárművezetéstől.
Az okmányirodák munkatársai sérelmezték, hogy az okmányirodai munkát a jogszabály nem tekinti képernyő előtti munkavégzésnek, így rájuk nem terjednek ki a jogszabályban biztosított egészségügyi és biztonsági követelmények.
Összegezve a tapasztaltakat a helyszíni vizsgálatok alapján megállapítottam, hogy Győr és Sopron megyei jogú városok a vázolt nehézségek ellenére is színvonalasan oldották meg az okmányirodáik kialakítását. Az ügyfélfogadás rendje jól szervezett, az ügyintézés a lehetőségekhez képest gyors, kulturált és az ügyintézés a többtelephelyes munkaterületen is jól szervezett és zökkenőmentes. 
Állampolgári jogokkal kapcsolatos visszásságot nem tapasztaltam, de az okmányirodák feladatainak előre nem látható bővítésével, a munkafeltételek nem teljes körű központi biztosításával, a jogszabályok ellentmondásosságával, valamint a képzés és továbbképzés költségeinek viselésével kapcsolatos problémákra, illetve az ezzel összefüggő megállapításaimra azonban fokozottan felhívom a belügyminiszter asszony figyelmét.

Budapest, 2002. október 8.

Lenkovics Barnabás