OBH 4233/2002
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
 Előadó: dr. Kovács Zsolt
Az eljárás megindulása:
	A Füstirtók Egyesületének elnöke azért fordult panasszal az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert a Bp. V. ker. Önkormányzat polgármestere előbb engedélyezte számára a hangos demonstrációt, majd az engedélyt visszavonta.
	A jogbiztonság sérelmének veszélye miatt vizsgálatot indítottam, annak során megkerestem az önkormányzat jegyzőjét és a beszerzett információk alapján a következő tényállást állapítottam meg.
A tényállás:
	A Füstirtók Egyesületének elnöke 2002. szeptember 4-én kérelemmel fordult az önkormányzat polgármesteréhez, mert a gyermekdohányzás visszaszorítása érdekében hangos demonstrációt szeretett volna tartani 2002. szeptember 5-től, szeptember 30-ig a hétvégéket kivéve minden nap. A zajrendelet tilalma alól minden hétköznap 11-től 12 óráig két 60 W-os hangfallal kihangosítva szöveges tiltakozást tervezett a Pénzügyminisztérium elé.
	A polgármester a felmentést korlátozott időtartamra – szeptember 10; 11; 17; 18; 24; 25; napokra - megadta a József nádor térre, és a kérelmező az egyéb engedélyek beszerzését követően megkezdte a tüntetést. 
	A tüntetésre engedélyezett második napon azonban az önkormányzat rendészeti vezetője a helyszínen közölte a kérelmezővel, hogy a polgármester a korában kiadott engedélyt lakossági tiltakozás miatt visszavonta. Az iratok szerint a József nádor téri épületek nyolc lakója azért fordult az engedély ellen kifogással a polgármesterhez, mert ”Tudomásunk szerint a protestáló polgár, folyó hó 30.-áig kapott engedélyt arra, hogy délelőtt 11 és 13 óra között, mindennap hangos előadást tartson a téren.” A polgármester ezt követően a kiadott engedélyét visszavonta.
A vizsgálat jogszabályi háttere:
•	1949. évi XX. törvény - A Magyar Köztársaság Alkotmánya
57. § (5) A Magyar Köztársaságban, a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (továbbiakban Áe.)
3. § (1) A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. (2) Törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet a közigazgatási szerven kívül államigazgatási ügy intézésére más szervet is feljogosíthat, amely az ügyben e törvény szerint jár el. (3) E tv. alkalmazása szempontjából államigazgatási ügy minden ügy, amelyben a közigazgatási szerv az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot igazol, nyilvántartást vezet, vagy hatósági ellenőrzést végez.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell: b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást.
(2) Ellenérdekű ügyfél hiányában a kérelemnek helyt adó első fokú határozat, továbbá az egyezséget tartalmazó vagy jóváhagyó határozat indokolása és a kérelemnek helyt adó első fokú határozatban a jogorvoslatról való tájékoztatás is mellőzhető.
45. § (1) A határozatot kézbesítés útján kell közölni, a jelenlevő ügyféllel azonban - ha jogszabály nem zárja ki - kihirdetés útján is közölni lehet.
61. § (1) Ha a közigazgatási szerv megállapítja, hogy a felettes szerv vagy a bíróság által még el nem bírált határozata jogszabályt sért, a határozatot módosítja, vagy visszavonja.
(2) A közigazgatási szerv az ügyfél jogorvoslati kérelme esetén a határozatot akkor is módosíthatja, vagy visszavonhatja, ha a jogorvoslati kérelemben foglaltakkal egyetért, feltéve, hogy az ügyben nincs ellenérdekű fél.
(3) A határozat módosítására, vagy visszavonására a közigazgatási szerv csak egy ízben, a határozat közlésétől számított egy éven belül jogosult. A szakhatóság a hozzájárulását (20. §) az ügyben eljáró közigazgatási szerv határozatának meghozataláig módosíthatja, vagy vonhatja vissza. 
(5) A határozatot nem lehet módosítani vagy visszavonni, ha ez jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene.
62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.
64. § Nincs helye fellebbezésnek, ha első fokon a Kormány vagy a Kormány tagja járt el, vagy ha az ügyben a jogszabály a fellebbezést azért zárja ki, mert a határozat megváltoztatását, vagy megsemmisítését a bíróságtól lehet kérni.
71. § (1) Ha a közigazgatási szerv határozata jogszabályt sért, a felettes közigazgatási szerv a határozatot megváltoztathatja, vagy megsemmisítheti, és az ügyben eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja. Ez a jogkör illeti meg a felettes közigazgatási szervet akkor is, ha a szakhatóság - a felettes szerve útján - a határozatnak részére történő megküldésétől [45. § (4) bek.] számított tizenöt napon belül hozzájárulásának figyelmen kívül hagyását sérelmezi.
94. § (1) A polgármester, a főpolgármester, a jegyző, a főjegyző, a képviselőtestület hivatalának köztisztviselője és a megyei jogú város kerületi hivatala vezetőjének hatáskörébe utalt államigazgatási ügyben felettes szerv - ha törvény vagy kormányrendelet másként nem rendelkezik - a megyei (fővárosi) közigazgatási hivatal vezetője.

•	1995. évi LIII. törvény a környezet védelmének általános szabályairól
4. § i) E törvény alkalmazásában (…) környezethasználat: a környezetnek vagy valamely elemének igénybevételével, illetőleg terhelésével járó hatósági engedélyhez kötött tevékenység;
46. § (1) A települési önkormányzat (Budapesten a Fővárosi Önkormányzat is) a környezet védelme érdekében a) biztosítja a környezet védelmét szolgáló jogszabályok végrehajtását, ellátja a hatáskörébe utalt hatósági feladatokat; b) a Programban foglalt célokkal, feladatokkal és a település rendezési tervével összhangban illetékességi területére önálló települési környezetvédelmi programot dolgoz ki, amelyet képviselő-testülete (közgyűlése) hagy jóvá; c) a környezetvédelmi feladatok megoldására önkormányzati rendeletet bocsát ki, illetőleg határozatot hoz;
65. § (1) A környezetvédelmi hatósági feladatokat első fokon a) a helyi önkormányzat hatáskörébe nem tartozó ügyekben - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a területi környezetvédelmi hatóság (a továbbiakban: felügyelőség), b) a helyi önkormányzat hatáskörébe tartozó ügyekben - külön jogszabályok rendelkezései szerint - a polgármester (főpolgármester), illetve a jegyző (fővárosi főjegyző) (a továbbiakban együtt: önkormányzati környezetvédelmi hatóság), c) az olyan ügyekben, amelyekben a hatósági feladat tárgyát képező vagyontárgy települési önkormányzat tulajdonában vagy többségi települési önkormányzati tulajdonban van, a felügyelőség látja el.
90. § A környezetvédelmi hatósági eljárásokra - e törvényben foglalt eltérésekkel - az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvényt kell alkalmazni.

•	8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendelet a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról
1. § (2) Alkalmi kulturális, szórakoztató, vendéglátó, sport-, reklámcélú, közösségi, továbbá minden hangosítást igénylő rendezvénytől származó zajterhelésre a környezetvédelmi hatóság - az üzemeltetőnek, illetve a rendezvény szervezőjének szakértői véleménnyel alátámasztott kérelmére - meghatározott időtartamra az 1. számú melléklet szerinti zajterhelési határértékekhez képest eseti túllépést engedélyezhet, amelynek mértéke legfeljebb 10 dB lehet.

•	12/1983. (V. 12.) MT rendelet a zaj- és rezgésvédelemről
25. § Zaj- és rezgésvédelmi ügyekben az első fokú környezetvédelmi hatósági jogkört:
a) a szolgáltató tevékenységet ellátó új és működő üzemi létesítmény esetén a 6. § (1) bekezdés, a 12. § (1) bekezdés, a 13. § (2) bekezdés, a 15. § (1) és (2) bekezdései és a 21. § alapján indult ügyekben a jegyző,
b) egyéb üzemi létesítmény esetén a területileg illetékes környezetvédelmi felügyelőség
c) szolgáltató és egyéb tevékenységet egyaránt ellátó üzemi létesítmény esetén a felügyelőség gyakorolja.
27. § A helyi zaj- és rezgésvédelmi szabályokat a népjóléti miniszter által a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszterrel egyetértésben meghatározott keretek között az önkormányzat állapítja meg.

•	Belváros-Lipótváros Budapest Főváros V. Kerületi Önkormányzatának 19/2001. (VI. 12.) B-L. Ö. számú rendelete a Zaj- és Rezgésvédelem Helyi Szabályozásáról:
8. § (4) Különösen indokolt esetben – rendezvény, vagy építési munka esetén, egyedi kérelemre – a polgármester felmentést adhat a (2) és (3) bekezdés előírásainak betartása alól. A felmentés nem mentesít a közterület használati engedély megszerzésének kötelezettsége alól.

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszban foglaltak megítélése attól függ, hogy az eljárásra mely jogszabályok az irányadóak. Az Áe. 3. § (3) bekezdése szerint államigazgatási ügy minden ügy, amelyben a közigazgatási szerv az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg. 
	A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V. 12.) MT rendelet 27. §-a pedig az önkormányzatokat kötelezi a helyi zaj- és rezgésvédelmi szabályok megállapítására. Ennek a kötelezettségének tett eleget az önkormányzat a 19/2001. (VI. 12.) B-L. Ö. számú rendeletének elfogadásával.
	A zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló 8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendelet 1. § (2) bekezdése pedig a környezetvédelmi hatóság számára biztosítja annak jogát, hogy a zajterhelési határértékekhez képest eseti túllépést engedélyezhet minden hangosítást igénylő rendezvénytől származó zajterhelésre.
	A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 65. § (1) bekezdésében foglaltak szerint a környezetvédelmi hatósági feladatokat első fokon a helyi önkormányzat hatáskörébe tartozó ügyekben a polgármester, illetve a jegyző látja el. Mindezek alapján egyértelmű, hogy a polgármester a panaszos ügyében környezetvédelmi hatóságként járt el, és annak eljárására – eltérő szabályozás hiányában – az államigazgatási eljárás általános szabályait lett volna köteles alkalmazni.
	A vizsgálat megállapította, hogy az eljárás során a környezetvédelmi hatóság törvénysértően hagyta figyelmen kívül az eljárási szabályokat azzal, hogy az engedélyt levélben adta meg, a visszavonásáról sem határozattal döntött, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás elmaradt, és a döntést a helyszínen arra nem jogosult személy hirdette ki szóban a jóhiszemű jogosultnak. A polgármester a fentiekkel az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot okozott. Az önkormányzat rendelete pedig nem rendelkezik a polgármester számára adott hatósági döntési jogosultság ellen benyújtható jogorvoslatról, és ezzel az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében deklarált jogorvoslati joggal kapcsolatos visszásságot idézett elő. 

Összefoglalás:
	A megállapított alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságokra tekintettel felkérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy az első fokú környezetvédelmi hatóság eljárását felügyeleti szervként, és az önkormányzat rendeletét törvényességi szempontból vizsgálja meg, és szükség esetén kezdeményezze annak módosítását.
Budapest, 2003. június 5.
Takács Albert