OBH 4211/2002
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss A. 
Az eljárás megindulása:
Az előzetes letartóztatását töltő panaszos hivatalomhoz intézett beadványában leírta, hogy lakását őrizetbe vételének elrendelését követően kifosztották. A lopás miatt panaszos feljelentést tett a Szegedi Rendőrkapitányságon, amely az ügyben nyomozást indított. Panaszos sérelmezte, hogy a nyomozás során tett panaszaira a hatóságtól választ nem kapott. Sérelmesnek tartotta azt is, hogy a Csongrádi Rendőrkapitányság fogdáján tisztasági és élelmiszercsomagot nem kaphatott, hozzátartozójával nem levelezhetett, és személyes kapcsolattartását, beszélőit is korlátozták.
A panasz alapján felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az 57. § (5) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanúja, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam.
A megállapított tényállás:
A panaszos lakásának kifosztásával kapcsolatos feljelentés tárgyában a Szegedi Rendőrkapitányság nyomozást folytatott le, melyet - mivel a nyomozás adatai alapján az elkövető kiléte nem volt megállapítható és az eljárás folytatásától sem lehetett eredményt várni - később határozattal megszüntetett. A határozatot panaszos részére kézbesítették, aki azt tudomásul vette, az ellen panasszal nem élt. (Ezt a tényt panaszos ügyészi meghallgatása alkalmával maga is megerősítette.) Annak, hogy panaszos a nyomozás során esetlegesen panaszt terjesztett volna elő, a nyomozás irataiban dokumentáltan nincs nyoma. 
A tisztasági és élelmiszercsomag küldését panaszos élettársától várta, levelezést szintén vele akart fenntartani. A nyomozás iratai alapján megállapítottam, hogy az élettárs a panaszos ellen folyó eljárásban bűntársként szerepelt. A csomagküldést és a kapcsolattartást a büntetés-végrehajtási felügyeletet ellátó ügyész emiatt korlátozta.
A panaszos személyes kapcsolattartással, beszélővel kapcsolatos panasza időközben megoldódott. A panasz alapját az képezte, hogy panaszost rövid időn belül kétszer is más intézetbe szállították át. A Csongrádi Rendőrkapitányság fogdájából a Szegedi Rendőrkapitányság fogdájába, majd a Szegedi Büntetés-végrehajtási Intézetbe szállították át. A többszöri szállítás következtében nem tudták a soros beszélőket panaszos részére biztosítani. Panaszos Szegedi Fegyház és Börtönben való tartózkodása óta azonban a kapcsolattartással összefüggésben probléma nem merült fel.
Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:
-  Alkotmány
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
- A büntetések és intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. tvr.
- A szabadságvesztés és előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet
- Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
A vizsgálat megállapításai:
A panaszos által a lopás miatt tett feljelentés és az azt követő nyomozás tárgyában előterjesztettekkel összefüggésben - a rendelkezésre álló hivatalos dokumentumokat áttekintve - megállapítottam, nincs bizonyítható nyoma annak, hogy panaszos a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekkel élt volna. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az országgyűlési biztos az alkotmányos jogokkal összefüggő vélt vagy valós sérelmek ügyében csak akkor folytathat le vizsgálatot, ha a hozzá forduló állampolgár a rendelkezésére álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs a számára biztosítva. Az ügyben beszerzett iratok arról tanúskodnak, hogy panaszos e jogorvoslati lehetőségekkel nem élt, így utólag a panasznak ebben a részében hatásköröm hiányát kellett megállapítanom. 
Az előzetesen letartóztatottat a végrehajtást foganatosító intézmény a bíróság által hozott végzés alapján kiállított értesítés, továbbá a tárgyalás előkészítése során hozott határozatig az ügyész rendelkezése alapján fogadja be. Az előzetesen letartóztatottat megilleti az a jog, hogy hozzátartozóival levelezzen, havonta legalább egyszer látogatót fogadjon, és csomagot kapjon. Az előzetesen letartóztatott levelezési, látogató fogadási joga - a védőjével való érintkezést kivéve -, valamint a csomagküldéshez való joga azonban a büntetőeljárás eredményessége érdekében korlátozható. A büntetőeljárás szakaszától függően az ügyész, illetve a bíróság dönt az előzetesen letartóztatott levelezésének, telefonbeszélgetésének, látogató fogadásának és a csomagküldemények korlátozásáról. A kapcsolattartás és a csomagküldemény korlátozása előzetesen letartóztatott esetében indokolt, ha az ügy irataiból megállapítható, hogy olyan személlyel kívánja tartani a kapcsolatot, aki a bűntársa, vagy akinek tanúkénti kihallgatására az ellene indított büntetőeljárásban kerül majd sor. (BH. 2001.566.) A panaszos esetében tehát az ügyész a levelezést és a csomagküldeményt a jogszabályi előírásoknak megfelelően, az alkotmányos rendelkezésekkel összhangban korlátozta, ezért az ügyben alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg. Az a körülmény, hogy rövid idő alatt két új intézménybe való átszállítása és az ebből adódó technikai okok miatt a panaszosnak két beszélője elmaradt, alkotmányos joggal összefüggő sérelmet szintén nem okozott.
Budapest, 2003. november 11.
Takács Albert