OBH 3930/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György
Az eljárás megindítása
Budapest, VI. kerületi lakosok azt sérelmezték, hogy a Nyugati téren rendszeresen különféle eseti szórakoztató rendezvényeket tartanak, kivetítőket helyeznek el, ami nagymértékben zavarja nyugalmukat.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam. Eljárásom során tájékoztatást kértem Terézváros Önkormányzat jegyzőjétől a beadvánnyal kapcsolatos álláspontjáról, illetve megtett intézkedéseiről.
A megállapított tényállás
A Polgármesteri Hivatal Építési Irodája kezdeményezte a zaj- és rezgésvédelem helyi szabályozásáról szóló 48/2001. (XII.14.) sz. rendelet módosítását, melynek egyik pontja a közterület használatának mennyiségi korlátozása volt. A képviselő-testület 2002. október 1-i ülésén a korlátozást tartalmazó pontot nem szavazta meg.
A jegyző arról tájékoztatott, hogy az Építési Iroda újabb előterjesztést készít a Nyugati tér használatának megnyugtató szabályozása érdekében. Az Építési Iroda köztisztviselőjétől kapott tájékoztatás szerint az újabb tervezetet 2003 őszén terjesztik a képviselő-testület elé.
A közterület használati engedélyt határozat formájában az Építési Iroda adja ki. A Polgármesteri Hivatal a határozatot megküldi a Rendőrkapitányságnak és a Közterület Felügyeletnek. A Nyugati Pályaudvar tér felöli bejáratánál működik egy rendőr örs, amelynek beosztottai ellenőrzik a területet és szükség esetén azonnal intézkedni tudnak.
Az ügy jogszabályi háttere
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
•	A fővárosi közterületek használatáról és a közterületek rendjéről szóló 59/1995. (X. 20.) Főv. Kgy. Rendelet 
A Budapest Főváros területén levő közterületek alapvetően a közösség céljait szolgálják, s e célok elérésére azonos feltételek szerint bárki által igénybe vehetők. Mivel azonban a közterület korlátozott mértékben rendelkezésre álló közjószág, továbbá, mert a közterületek megfelelő igénybevétele számos egyéb tevékenység előfeltétele, a közterületek használatát és rendjét jogszabályban kell megállapítani.
1. § (1) A rendelet hatálya a Budapest főváros területén található valamennyi közterületre terjed ki.
2. § (1) Felhatalmazást kapnak Budapest főváros kerületi önkormányzatai, hogy e rendelet alapulvételével, annak végrehajtására és keretei között, az e rendeletben meghatározott kérdésekben - kivéve a (3) bekezdésben foglaltakat - helyi sajátosságaiknak megfelelően önkormányzati rendeletben szabályozzák a saját tulajdonukban lévő közterületek használatát és rendjét.
(2) A Fővárosi Önkormányzat tulajdonában álló közterületek használatának és rendjének egyes különös szabályait a Fővárosi Közgyűlés külön rendelete állapítja meg.
(3) Felhatalmazást kapnak Budapest főváros kerületi önkormányzatai, hogy a közterületek rendjének fenntartása érdekében önkormányzati rendeletben - a kerület sajátosságainak figyelembevételével - közigazgatási területükön a közterületeken történő szeszesital-fogyasztást tiltsák meg, illetve állapítsák meg annak szabályait.
3. § (1) A közterületet rendeltetésének megfelelő célra - a jogszabályok keretei között - bárki szabadon használhatja. 
(2) A közterület rendeltetésszerű használata mások hasonló célú jogait nem csorbíthatja.
5. § (2) A rendezvények lebonyolításával kapcsolatos, az építési engedélyhez nem kötött, valamint a reklám és hirdetési tevékenység céljait szolgáló létesítmények és tárgyak közterületi elhelyezésére szolgáló hozzájárulások számát - a közterület helyére, jellegére, valamint a folytatni kívánt tevékenység céljára figyelemmel - a kerületi önkormányzat rendeletében előzetesen megállapíthatja.
6. § (1) Közterület-használati hozzájárulás csak ideiglenes jelleggel - meghatározott időtartamra vagy meghatározott feltétel bekövetkeztéig - adható.
•	32/1995. (XI.16.) számú rendelet a Terézvárosi Önkormányzat tulajdonában lévő közterületek használatáról és rendjéről.
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a Terézvárosi Önkormányzat tulajdonában álló és az ingatlan-nyilvántartás helyrajzi számmutatójában közterületként nyilvántartott belterületi földrészletekre.
Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
A vizsgálat megállapításai
1. A Nyugati tér viszonylag nagy kiterjedésű, rendezvények tartására alkalmas terület Budapest központjában, ahol jelentős közúti és gyalogos közlekedés zajlik, ezáltal nagy nyilvánosság biztosítható.
Az önkormányzati tulajdongyakorlást a képviselő-testület végzi (Alkotmány 44/A. § (1) b)]. Az Alkotmánynak e rendelkezése értelmében a helyi képviselő-testület gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat. A képviselő-testület a tulajdonnal való rendelkezés módjára és feltételeire felhatalmazást adhat a polgármesternek, az önkormányzat bizottságának, a polgármesteri hivatalnak, az önkormányzat költségvetési szervének vagy az önkormányzat gazdasági társaságának.
Az önkormányzatok ugyanolyan tulajdonosok, mint a gazdasági, piaci viszonyok bármelyik más szereplője, az Alkotmány a helyi önkormányzat számára tulajdonjoga gyakorlása tekintetében ugyanolyan mértékű autonómiát biztosít, és ugyanolyan alkotmányos védelemben részesíti, mint ami minden más tulajdonost és gazdálkodó szervezetet megillet.
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.) értelmében a helyi önkormányzatot - e törvényben meghatározott eltérésekkel - megilletik mindazok a jogok és terhelik mindazok a kötelezettségek, amelyek a tulajdonost megilletik, illetőleg terhelik. A fővárosi önkormányzatot, illetve a kerületi önkormányzatokat önállóan és közvetlenül megilleti a tulajdonában levő közterületek hasznosítása után járó díj.
A tulajdon részjogosítványai a következők:
- birtoklás joga,
- használat joga,
- hasznok szedésének joga,
- hasznosítás joga,
- rendelkezési jog.
A tulajdonjog tartalmát kitevő részjogosítványok közül kiemelkedik a rendelkezési jog. E jog magában foglalja azt a jogot, hogy a tulajdonos a dolog birtokát, a használatot másnak átengedje. 
2. a) Az 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján hatásköröm a hatóságok, illetve közszolgáltatást végző szervek eljárására terjed ki. Az önkormányzat tulajdonosi és nem hatósági jogkörben jár el, amikor a tulajdonában lévő közterület használata iránti kérelem tárgyában dönt. Tulajdonosként egyenjogú és egyenrangú a „szomszéd” tulajdonosokkal („a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné”), tehát rá nézve is irányadó a szükségtelen zavarás és a birtokháborítás tilalma.
b) Az önkormányzat tulajdonában álló közterület mindenki számára korlátozás nélkül nyitva áll, bárki számára igénybe vehető, miközben jogos lakossági érdek a kulturált közterület-használat. A közterületek használatának, rendjének szabályozásakor (annak eseti engedélyezésekor) a tulajdon hasznosításához fűződő önkormányzati érdek, illetve a lakossági érdekek közötti megfelelő egyensúlyra kell törekedni, figyelemmel arra, hogy a helyi önkormányzás alanya a választópolgárok közössége.
c) Az Ötv. települési önkormányzati feladatként határozza meg az épített és természeti környezet védelmét, a köztisztaság és településtisztaság biztosítását, a közbiztonság helyi feladatairól való gondoskodást.
A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény külön fejezete rendelkezik a helyi önkormányzatok környezetvédelmi feladatairól. A települési környezetvédelmi programnak tartalmaznia kell egyebek mellett a lakossági és közszolgáltatási (vendéglátás, település-üzemeltetés, kiskereskedelem) eredetű zaj elleni védelem településre vonatkozó feladatait és előírásait.
A helyi közhatalmat gyakorló, tulajdonosként a „szomszéd” tulajdonosokkal egyenjogú önkormányzatnak fokozott kötelezettsége a lakók zavartalan nyugalmának biztosítása legalább 22.00 – 06.00 óra között.
3. A probléma abból adódik, hogy a kifogásolt tevékenységeket egy jelentős számú érdeklődő elhelyezésére alkalmas területen folytatják, amely közelében viszont lakóházak vannak. A megoldást az engedélyezett tevékenységek számának és időtartamának korlátozásában látom. A rendelkezésemre álló, a közterület használatát engedélyező határozatokban a hozzájárulás határozott időre, illetve időtartamra szólt, amely nem jogosította fel az engedélyeseket hangosító berendezés használatára.
A Nyugati tér használatát érintő újabb tervezet elkészítésével egyetértek, ezért felkérem Budapest Főváros Terézváros polgármesterét, hogy a helyi rendelet módosításának előkészítését és abban a fenti [2. a), b) és c) pont] követelmények érvényesülését kísérje figyelemmel.
A beadványban említett, a Nyugati pályaudvar épületében működő diszkó üzemeltetőjét a rendőrség szabálysértési bírsággal sújtotta, azóta – az Építési Iroda köztisztviselőjének tájékoztatása szerint - a kifogásolt jelenség megszűnt, hangosító berendezés újabb közterületi elhelyezésére nem került sor.

Budapest, 2003. június 11.

Lenkovics Barnabás