OBH 3791/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György
Az eljárás megindítása
A monoki panaszos a szomszédjában folytatott állattartás zavaró hatásai miatt fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához.
Az 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz és az egészséges környezethez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam. Eljárásom során rövid úton kértem tájékoztatást a település jegyzőjétől, aki rendelkezésemre bocsátotta az állattartásról szóló helyi önkormányzati rendeletet.
A megállapított tényállás
Az ÁNTSZ Szerencs Városi Intézete 2001. május 29-én tájékoztatta a polgármesteri hivatal jegyzőjét a május 28-án tartott helyszíni szemle tapasztalatairól. Ezen megállapították, hogy a panaszolt 40 juhot és az állatok őrzésére 3 kutyát tart. Az állattartó épület a panaszos házától kb. 10 méterre van, az állatok legeltetése az ingatlan kertjében - a panaszos lakóházától mintegy 15 méterre - és a kert mögötti legelőn történik. A szemle időpontjában az ingatlan területén trágya nem volt, a panaszolt elmondása szerint a trágyát az állattartó épületből évente egy alkalommal hordja ki és szállítja el. Az ingatlan rendezetlen, elhanyagolt volt. Az állattartó - elmondása szerint - az állattartáshoz szükséges engedélyekkel rendelkezik, de azokat bemutatni nem tudta.
2001. június 14-én a jegyző megbízásából eljáró igazgatási főelőadó értesítette a panaszost, hogy az ÁNTSZ megkeresése alapján felhívta az állattartó figyelmét a vonatkozó jogszabályok betartására. Az ÁNTSZ Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Intézete 2001. augusztus 2-án arról tájékoztatta a panaszost, hogy az ügy megoldása érdekében megkereste Monok polgármesterét, mivel az állattartás szabályozása önkormányzati feladat.
A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal 2001. október 12-én utasította a jegyzőt, hogy a panaszos kérelmére folyamatban lévő ügyben haladéktalanul tisztázza a kérelem tényleges tartalmát, vizsgálja meg hatáskörét, hatáskörének esetleges hiánya esetén haladéktalanul tegyen eleget az 1957. évi IV. törvény 7. §-ában írt kötelezettségének. Hatáskörének megállapítása esetén - az intézkedés kézhezvételét követő 8 napon belül - hozzon érdemi határozatot és azt az ügyféli jogállású személyek részére haladéktalanul küldje meg. 2001. december 7-én a jegyző a panaszos kérelmét elutasította azzal az indokolással, hogy a panaszolt az állattartás során jogszabályt nem sértett, zaj- és szaghatásra utaló körülményt a polgármesteri hivatal köztisztviselője a helyszíni szemlén nem tapasztalt, a juhok tartása sem az egészséget, sem a környezetet nem károsítja, a rendeletben szabályozott védőtávolság biztosított.
A panaszosok fellebbezését követően a jegyző saját hatáskörben módosította határozatát. A 2002. március 13-án kelt határozatban kötelezte az állattartót, hogy az állattartás során az állattartó épületek folyamatos tisztántartásáról gondoskodjon, a keletkezett trágya zárt tárolását és rendszeres elszállítását folyamatosan biztosítsa. Az indokolás szerint a hatóság korábban téves döntést hozott, mert a panasz elbírálására elsőként a Polgári Törvénykönyv vonatkozó rendelkezéseit, másodlagosan az állattartásról szóló helyi rendeletet kell alkalmazni. A határozat megállapítja, hogy falusi, mezőgazdasági környezetről van szó, ahol az állattartás megengedett. Indokolt, hogy a panaszolt jövedelemszerzés végett állattartással foglalkozzon, ez a tevékenység azonban nem lehet olyan mértékű, hogy azzal a szomszédos ingatlan tulajdonosát szükségtelenül zavarja. Az állattartást úgy kell folytatni, hogy az azzal együtt járó kellemetlen szaghatás megszüntetéséről az állattartó folyamatosan gondoskodjon. A határozatot sérelmesnek tartó panaszos kérte a határozat megváltoztatását. A Szerencsi Városi Bíróság az eljárási illeték megfizetésének elmulasztása miatt 2002. május 13-án a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül elutasította.
2002. november 12-én a jegyző a szakhatóságok hozzájárulásával 40 db anyajuh és 5 db kecske tartását engedélyezte az állattartónak. A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal az állattartást engedélyező határozatot 2003. január 10-én megsemmisítette és a közigazgatási eljárást megszüntette. Az indokolás szerint az állattartásról szóló helyi rendelet a nagyállat tartását nem köti engedélyhez, kizárólag bejelentési kötelezettséget ír elő - melynek az állattartó eleget tett - így a jegyző hatáskör hiányában hozta meg az első fokú határozatot.
Az ügy jogszabályi háttere
•	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
4. § (1) A polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni.
(4) Ha ez a törvény szigorúbb követelményt nem támaszt, a polgári jogi viszonyokban úgy kell eljárni, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. Saját felróható magatartására előnyök szerzése végett senki sem hivatkozhat. Aki maga sem úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható, a másik fél felróható magatartására hivatkozhat.
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
•	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
•	Monok Község Önkormányzatának 8/1998. (VIII.4.) sz. rendelete az állattartásról
2. § (1) b) Gazdasági haszonállatok:
- nagyállat: ló, szamár, öszvér, szarvasmarha, sertés, bivaly, juh, kecske
- kisállat: baromfi, galamb és gazdasági célból tartott prémes állat (nyúl, nutria, nyérc, ezüst-, kék róka stb.)
- vadállat minden olyan állat, amely természetben él és szaporodik
- lakásban tartandó állat: macska, kedvtelésből tartott díszmadarak, díszhalak, kistestű rágcsálók (szíriai aranyhörcsög, tengeri malac stb.)
(2) Kislétszámú állattartó telep az, ahol az elhelyezkedő állatok száma állatfajonként nem éri el az alábbi határokat:
- harminc ló, vagy
- ötven szarvasmarha, vagy
- száz sertés juh, kecske, vagy
- kétezer boyler baromfi, vagy
- ötszáz kifejlett baromfi, vagy
- ötven anyanyúl és szaporulata, vagy
- ötven strucc.
(4) Üzemszerű állattartásnak minősül:
- nagyállat: ötnél több
- kisállat: eladásra történő tenyésztés, tartás.
(6) Tilos üzemszerű állattartás gyermek- és egészségügyi intézmény 100 méteres körzetén belül.
(7) Az állattartásból fakadó kárért az állattartó felelős.
3. § (1) A község közigazgatási területén állatok az állategészségügyi, közegészségügyi, építésügyi és környezetvédelmi jogszabályok betartásával és a lakosság nyugalmának zavarása (zaj, bűz, stb.) nélkül tarthatók.
6. § (2) Nagyállat tartását, állatállományának változását 8 napon belül be kell jelenteni Monok jegyzőjének.
8. § (1) Amennyiben jogszabály másként nem rendelkezik, szabálysértést követ el és 10 000 Ft-ig terjedő pénzbírsággal sújtható, aki az állattartás szabályait megszegi, illetve kötelezettségét elmulasztja.
Az érintett alkotmányos jogok
•	13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
•	18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
A vizsgálat megállapításai
Az önkormányzatok jogosultak a településen az állattartás szabályait rendeletben meghatározni. Monok község közigazgatási területén az állattartást jelenleg a 8/1998. (VIII.4.) számú rendelet szabályozza.
A rendelet általános szabályként határozza meg, hogy az állatok az állategészségügyi, közegészségügyi, építésügyi és környezetvédelmi jogszabályok betartásával és a lakosság nyugalmának zavarása (zaj, bűz, stb.) nélkül tarthatók. Az általános szabályon kívül a rendelet értelmében tilos az üzemszerű állattartás gyermek- és egészségügyi intézmény 100 méteres körzetén belül. A nagyállat tartás nem engedélyköteles, az állattartónak csupán bejelentési kötelezettsége van. A rendelet alapján az előírások megszegése miatt szabálysértési eljárásnak van helye.
A szomszédjog általános szabálya szerint a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné. A szomszédjogi viszonyokban is érvényesülnek a polgári jogi alapelvek: a tulajdonból folyó jogosultságok gyakorlása során a szomszédok is kötelesek kölcsönösen együttműködve eljárni, az adott helyzetben általában elvárható magatartást tanúsítani. A szomszédjogok védelme mellett a birtokvédelem is a környezetvédelem egyik jogi eszköze.
Szükséges megvizsgálni a bírói gyakorlatot két Legfelsőbb Bírósági határozat bemutatásával. Olyan kertes, családi házakkal beépített környezetben, ahol az állattartás megengedett és szokásos a csirkenevelés önmagában nem kifogásolható. Az állattartás azonban nem lehet olyan mértékű, hogy azzal a szomszédos ingatlan tulajdonosait szükségtelenül zavarja. (BH1989. 148.) Állattartás miatt indult birtokháborítási perben azt kell vizsgálni, hogy az adott környezet jellegére is tekintettel megvalósul-e olyan magatartás, amely az összes számba jövő érdek figyelembe vételével birtokháborító s környezetet sértő magatartásnak minősíthető. Ebből a szempontból jelentősége van annak is, ha a birtokháborítást panaszló fél olyan környezetbe ment lakni, amelyben - éppen a környezet jellegére figyelemmel - az állattartás nem tilos. Egyes személyek fokozott érzékenysége nem járhat azzal a következménnyel, hogy a szomszéd az államigazgatási hatóság által engedélyezett és ellenőrzött állattartói tevékenység megszüntetésére kényszerüljön. (BH1982. 91.)
A hatóságnak figyelembe kell vennie az állattartónak a tartáshoz fűződő érdekét (megélhetés) miközben gondoskodnia kell az állattartó környezetében élők alkotmányos jogainak védelméről is. Az ügy megítélésekor lényeges szempont, hogy a tevékenységet falusias környezetben végzik, ahol az állattartás szokásos és megengedett.
A birtokvédelem módját a szembenálló érdekek összevetésének eredménye szabja meg: az érdekegyensúly helyes megteremtésével érhető el a zavarás szükségtelen mértékének megszüntetése, amelyet már a szomszéd tűrni tartozik.
Az eljárás elhúzódása miatt kezdeményezéssel nem élek, mert a jegyző az állattartást sérelmező panasz ügyében – birtokvédelmi eljárás keretében – határozatot hozott; az állattartás körülményeire vonatkozó előírásaival - az állattartó épületek folyamatos tisztántartása, a keletkezett trágya zárt tárolása és rendszeres elszállítása - az érdekegyensúly megvalósul, egyik felet sem éri méltánytalan hátrány.
Felhívom a panaszos figyelmét, hogy a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény értelmében azt a felet, aki jövedelmi és vagyoni viszonyai folytán a perköltséget fedezni nem tudja, jogai érvényesítésének megkönnyítése végett az alábbi kedvezmények illetik meg (költségmentesség): a) illetékmentesség; b) mentesség az eljárás során felmerülő költségek (tanú- és szakértői díj, ügygondnoki és tolmácsi díj, helyszíni tárgyalás és szemle költsége stb.) előlegezése, illetőleg - ha e törvény másként nem rendelkezik - megfizetése alól; c) mentesség a perköltség-biztosíték letétele alól; d) pártfogó ügyvéd kirendelésére való igény. A költségmentességet kérelemre a bíróság engedélyezi, és a bíróság határoz az engedélyezett költségmentesség visszavonása tárgyában is.

Budapest, 2003. február 4.

Lenkovics Barnabás